Paa d 



Indvandringen af Norges Flora. 283 



aa disse lavtliggende Steder lever den nu blandt Frem- 

 mede og i Selskab med en sydligere Flora. Men allerede 

 paa Øerne ved Havet i Helgeland (omtrent 66° n. Br.) 

 optræder Dryas i stor Mængde paa Kalk- og Glimmer- 

 skiferklipperne i Havets Niveau, ledsaget af flere andre, 

 ligeledes i Masse optrædende Fjeldplanter, hvoriblandt især 

 dens ovennævnte Ledsagere Carex rupestris, Salix reticu- 

 lata og Thalictrum alpinum ere fremtrædende. Først her 

 kan man sige, at Dryasformationen, som i det sydlige Norge 

 er indskrænket til Fjeldegnene, stiger ned til Havet, om 

 end i en forholdsvis fattig Skikkelse. I sin mest udpræ- 

 gede Form og rigest paa sjeldne Arter finde vi den kun 

 paa visse, særlig gunstige Localiteter, som nedenfor nær- 

 mere skulle betegnes. 



Begynder man i Syd, da træffes først en Koloni af 

 sjeldne Fjeldplanter paa de sorte, glindsende Skifere om- 

 kring Gtananuten og Haarteigen paa Hardangervidden. 

 Foruden endel andre sjeldne Arter voxe her Catabrosa 

 algida og Koenigia islandica, som her have sine Sydgrænd- 

 i ser i Europa, og Alsine stricta og Arenaria ciliata, der ikke 

 findes sydligere i Skandinavien. 



Længere mod Nord, i Urlandsfj eldene i Sogn, findes 

 : lignende Skifere med en rig Fjeldflora, saasom i Vasbygd- 

 dalen og Vindedalen, men især paa Ravnanaasi. Carex 

 rufina har her sin Sydgrændse i Europa, Potentilla nivea 

 sin Sydgrændse hos os; desuden voxe her Arenaria ciliata 

 o. fl. a. sjeldne Fjeldplanter. 



Paa Vasendlifjeld ved Helinstrandene i Valders finde 

 / vi de samme Skifere og en lignende Vegetation. Foruden 

 et Par af de før nævnte Arter voxe her Ranunculus 

 nivalis, Draba nivalis (if. cand. med. Printz) og Papaver 



