Indvandringen af Norge9 Flora. 295 



dene der betydelig lavere end i Øst, men jeg har i ydre 

 Sogn dog >ndersøgt Fjelde, som stige til 3000' o. H., og 

 man skal erindre, at Vegetationsgrændserne i det Hele 

 taget falde langt lavere paa disse Kystfjelde end ellers, 

 samt at der i Urlands dybe beskyttede Dalfører findes en 

 rig Fjeldflora paa Skifere, som kun ligge 2000—2200' o. H. 

 De samme Skifere forekomme paa Fjeldene i Vik, men her 

 ytrer Havets Indflydelse sig allerede, og derfor ere disse 

 Skifere ogsaa temmelig fattige paa Fjeldplanter. Lofotens 

 Flora synes ogsaa at være fattig paa Fjeldplanter. Forst- 

 mester Norman, som har undersøgt Østsiden, bemærker*), 

 at Fjeldplanter, som andensteds ere særdeles almindelige, 

 optræde der meget sparsomt og forkuet eller ere tildels 

 ikke bemærkede. 



Om Temperaturens Indflydelse paa de enkelte 

 Arter ved man endnu saalidet, at man væsentlig maa ind- 

 skrænke sig til Gjætninger. Men det vide vi dog, at arktiske 

 og alpine Arter i Christiania botaniske Have udholde den 

 stærkeste Sommervarme uden at tage Skade, medens de 

 ofte ødelægges, naar de ikke blive tilstrækkelig dækkede 

 om Vinteren. Vi vide ogsaa, at de have den Egenskab at 

 vegetere allerede ved meget lave Varmegrader.**) Cata- 

 brosa algida, Ranunculus glacialis, nivalis o. fl. a. voxe ved 

 Randen af vore Snefonder, og deres Rødder fugtes stadig 

 af Snevandet, som har en Temperatur, der kun ligger lidt 

 over Frysepunktet. Naar Sneen er smeltet, begynde de 



*) Cfr. Øfv. af Kgl. Vet. Ak. Førh. 1870 No. 7. 

 **) Prof. A. Kerner har ved Experimenter bevist, at Frø af Alpe- 

 planter allerede spire ved en Temperatur, som er lavere end 

 + 2° C* (Just Jahresbericht l873op. 261.) 



N, M»f, f. Natunrsk XXI 4. 21 



