In d van dringen af Norges Flora. 305 



Spørgsmaalet om Plantevandringer. Vandre Planterne med 

 Et over store Strækninger eller vandre de lidt efter lidt, 

 smaa Stykker ad Gangen? 



Alle de Planter, som vi have omtalt, ere vildtvoxende 

 Arter. Plante van dringe r uden Menneskets iMedvirken 

 synes, efter Alt,hvad derom vides, i Regelen atforegaa Skrid t 

 for Skridt. Det eneste hurtig virkende Transportmiddel, 

 hvoraf Naturen maaske betjener sig i større Maalestok, turde 

 være Havstrømme, der føre Drivis. Svømmende Is er stundom 

 saa bedækket med Jord og Stene, at den ligner Øer*.) 

 Der, hvor den strander og smelter, maatte arktiske Plan- 

 ter kunne indføres, om Klimatet var dem gunstigt og Lan- 

 det isfrit, og da vi vide, at Strømmen ofte løber "hurtig**), 

 maatte lange Transporter af Planter paa denne Maade 

 muligvis kunne foregaa i kort Tid over store Havstrækninger. 

 Men selv en saadan Transport vil vel i Regelen have liden 

 Udsigt til at lykkes. Havstrømme uden Drivis er derimod 

 sikkerlig intet kraftigt Transportmiddel; thi det er ved 

 Experimenter bevist, at de fleste Planters Frø synke hurtig, 

 naar de lægges i Vand***). Trækfuglene, som i kort Tid 

 flyve over store Strækninger, synes at maatte være et 

 ypperligt Transportmiddel. Vi vide, at mange Planters 

 Frø spredes ved Fugle, som spise de saftige Frugter og 

 udtømme Frøene i spiredygtig Tilstand. Men ' vore Træk- 

 fugle ere paa yderst faa nær Insektædere, og vore frøædende 

 Fugle ere Standfugle****). At Vinden kan føre lette Gjen- 

 8tande, som slynges op i de øvre Luftlag, (Aske fra Vulkaner 



*) Rink: Grønland. 

 **) Cfr. Hansaniændenes Seilads paa Isflayet! 

 ***) Cfr. Just Jahresb. 1873 p. 258. 

 ****) if. Cons R Collett. 



