306 A. Blytt. 



f. Ex.), over store Vidder, derpaa have vi slaaènde Exemp- 

 les Men man har, mig bekjendt, endnu aldrig paavist, at 

 Frø af fuldkommere Planter paa denne Maade er ført fra 

 fjerne Steder, og man tør tro, at Karplanternes Frø ere 

 saa tunge, at de i Regelen ere uskikkede til ved Vinden 

 at føres over store Strækninger. 



Saaledes maa vi antage, at Havet danner en mægtig 

 Skranke for Planteudbredelsen.. Alphonse De Candolle, som 

 har ofret disse Forhold et långvarigt Studium, bemærker: 

 „Décidément*), les transports au travers d'un bras de 

 mer, quelque petit, qu'il soit, par des causes naturelles, 

 sont infiniment rares." 



Langt lettere formåa Planterne at sprede sig over 

 sammenhængende Landstrækninger. Men Vandringen (ved 

 Vind, Fugle, Pattedyr) synes ogsaa her at ske lidt efter 

 lidt, da det udentvivl hører til Undtagelserne, at Dyrene 

 med Et vandre, uden at hvile, over store Strækninger. 



Vi se hver Dag, hvorledes Naturens Transportmidler 

 virke paa kort Hold. De lange Transporter høre ube- 

 tinget til Undtagelserne. Der skylles iland paa vore Ky- 

 ster Frø af vestindiske Arter; men man har kun observeret 

 tre. Man har fundet Jordklumper med Frø i hængende 

 ved Fuglenes Fødder. Men saadanne Forklaringsgrunde 

 række neppe til, naar man vil forklare de mangfoldige 

 Sprang, som findes i vore Arters Udbredelse; dertil er 

 det sidste Phænomen altfor almindeligt. 



Endvidere maa vi ikke glemme Følgende: Landets 

 egne Arter have i høi Grad lagt Beslag paa Pladsen ; deres 



*) A. De Candolle: Géogr. bot. råis. p. 708. 



