316 A. Blytt. 



og de lægge til: „Løvtræerne findes i Regelen under Bar- 

 træerne og træffes ofte paa betydelig Dybde ved Myrens 

 Bund, hvor ogsaa Hassel- og Egenødder findes i Mængde. 

 Bartræerne træffes dels som liggende Stammer, dels og 

 oftest som Stubber staaende paa Roden ved 1 — 4 Fods 

 Dybde bedækkede af det udekomponerede Sphagnumlag. 

 Af de talrige Trærester kan med Sikkerhed sluttes, at hele 

 Provindsen fordum har havt en yppig Skovvegetation og 

 at flere Træarter dengang have havt en større Udbredelse 

 end nu. Saaledes findes ofte Prunus avium i Torvmyrene 

 i den mellemste Del af Skjærgaarden; den findes nu blot 

 paa nogle Steder i Lenets sydligere Dele." 



Da Skovrester i Regelen mangle i Etagen 2 (Fig. II), 

 som dækker Løvskoven, viser dette, at Bassinet først var 

 skovbevoxet, men at det senere blev saa vaadt, at Træer 

 ei kunde voxe der. Skovlaget c*) viser, at Myren blev 

 tørrere, men Skovens Undergang og Sphagnumlaget 

 3 tyder paa, at Myrens Överilade atter blev fugtigere. Og 

 Lyngen, som ofte voxer paa saadanne Myre, viser, at de 

 ere tørrere end dengang, da Sphagnumlaget dannedes. 



De Myre, som ligge høiere end 300' o H., har jeg 

 endnu kun havt liden Anledning til at undersøge. Midt 

 paa Stubberudmyren, paa et af dens dybeste Steder, hvor 

 Torven var 14 Fod dyb, fandtes nedenfra opad følgende 

 Lag. I Bunden Ler. Derover 5 Fod Sphagnumtorv (1). 

 Ved Boringen fandtes ingen Trærester i Bundtorven paa 

 dette Sted. Eiter Dannelsen af Spagnumetagen (1) 



l ) Fure8tubberne i dette Lag ere ofte meget lykke. Paa ,Tæ deren 

 har jeg seet Stubber, som vare to Favne i Omfang. 1 en Stub, 

 som stod langt ude i en Myr og havde et Omfang at en i<avn, 

 taltes omtrent 200 Aarringe. 



