318 A. Blytt. 



maa ogsaa de lavest liggende Myre (under forøvrigt lige 

 Forhold) have mindre mægtige Torvlag*). Naar vi stige, 

 maa ældre Etager komme tilsyne i Bunden af Torven. 



Naar man sammenligner de tre Snit af Torvmyre i 

 forskjellige Høider over Havet, da ledes man til den Slut- 

 ning, at de Lag, som ere betegnede ved samme Tal, og 

 de Skove, som ere mærkede ved samme Bogstav, ere sam- 

 tidige Dannelser. Skoven b og Torvlagene 1 og 2 mangle 

 i Fig. Ï, fordi de voxte før den sidste Del af Stigningen, og 

 Torvlaget 1 mangler i Fig II, fordi det allerede var dan- 

 net, dengang da de Egne, som nu ligge 150—250' o. H., 

 hævedes over Havfladen. Det er endvidere sandsynlige 

 at hine Trærester i Bunden af Frognersætermyrene til- 

 høre en Skov, som er endnu ældre end de Skove, der 

 dækkes af Etage 2, og som skilles fra disse ved Torvlag, 

 som ialfald tildels ere samtidige med Etage 1 Fig. III. 



Mægtigheden af de Torvlag, som adskille de begravede 

 Skove, er ikke altid den samme i forskjellige Myre, fordi 

 Betingelserne for Torvdannelse kunne være mere eller 

 mindre gunstige paa de forskjellige Steder. Men at Tor- 

 vens Vext i Regelen sker meget langsomt, kan 

 sluttes af den ringe Dybde, som Torvlagene pleie at have. 

 Forstmester Asbjørnsen har meddelt, at Torvmyren paa 

 Øhr i Id efter Sigende skal have Torvlag af 44 Fods 

 Mægtighed. En saadan Mægtighed er utvivlsomt meget 

 usædvanlig; og Dybden af Torven er vel sjelden større 

 end 15—20 Fod, ja i de laveste Egne er den vistnok i 

 Regelen meget mindre. 



*) Delte slaar ind paa de Myre, som jeg kjender. Forstmester As- 

 bjørnsen har tilladt mig at erklære, at ban bar gjort den samme 

 Erfaring. 







