Indvandringen af Norges Flora. 319 



Prof. Steenstrup er ved sine Undersøgelser af Dan- 

 marks Torvmyre kommet til det Resultat, at Torvens Til- 

 vext sker saa langsomt, at den i statsøkonomisk Henseende 

 kan betragtes som Nul*), Jeg gjorde den samme Erfaring 

 paa Jæderen. Hvor man der grov Torv paa Steder, hvor 

 Eierens Fader eller Bedstefader havde gravet, var det 

 øiensynlig ikke Torv, som havde dannet sig i senere Tider, 

 men det var de ældste Torvlag, hvis Udgravning Vand- 

 mængden havde hindret, men som Sønnen eller Sønnesøn- 

 nen nu kunde tilgodegjøre, fordi Myren var blevet tørrere. 



DeStenredskaber, som findes i Torven, vidne ogsaa 

 om dens store Ælde. Thi de findes stundom i de øverste 

 og yngste Torvlag. Professor Rygh har meddelt mig føl- 

 gende Opgaver angaaende den Dybde, hvori Stenvaaben 

 angives at være fundne i vore Torvmyre. Paa Helgøen 

 har man fundet to Flintknive med Odden ned i en liden 

 Myr 1— 1£ Fod dybt, i Gran en Flintkniv 2£ Fod, paa 

 Lister en Spydspids og en Flintkniv omtrent 2 Fod, og i 

 Ørskog i Søndmøre fandt man 18 Stenredskaber 2 Fod 

 dybt i en Myr. I disse Myre har der saaledes i den hi- 

 storiske Tid ialfald ikke voxet mere end 1—2 Fod Torv. 

 Naar altsaa endog de yngste Lag i mange Torvmyre 

 stundom skrive sig fra en forhistorisk Tid, hvilken Ælde 

 maa man da ikke tillægge Bundtorven i Myre, der have 

 en Dybde af 10 — 15 Fod og derover? 



Træstammer og Rodstubber ere blevne be- 

 gravede i Torv ikke blot paa vor Halvø, men man 

 finder dem ogsaa i andre Landes Torvlag baade i 

 den gamle og nye Verden. Og Torvdannelsen har over- 



*) Cfr. Steenstrup in Kgl. D. V. S. Afh. IX. 



