Indvandringen af Norges Flora. 321 



ovenpaa Myren. Stundom er alene den nedadvendende 

 Side af de omstyrtede Stammer tilbage. Men en Mængde 

 Stammer maa være aldeles raadnede, før den voxende 

 Torv kunde begrave dem. 



Stammerne i Skovlaget c ere enduu stundom saa faste 

 i Veden, at man kan bruge dem til Byggearbeide. Men 

 alligevel ere efter al Sandsynlighed lange Tider svundne, 

 siden hine Fureskove voxte paa Myrene. Thi man finder, 

 som ovenfor sagt, Stensager 1 — 2 Fod dybt i Torven, og 

 disse Furestubber dækkes af 2—4 Fod Torv.*) Der er 

 saaledes Grund til at antage, at hine Fureskove allerede 

 voxte i en forhistorisk Tid. Men Løvskoven (b), som staar 

 under den sorte Torv, maa være endnu meget ældre. 



Vi ledes altsaa til den Slutning, at ialfald Størstede- 

 len af de Stubber, som staa i Torvmyrene, ere 

 iældede a f Naturen. Vi skulle nu forsøge at besvare 

 det Spørgsmaal: hvorfor gik hine Skove tilgrunde? 



Den af Forfatterne almindelig antagne Forklaring 

 synes at være følgende: 



Naar der dannes en tilfældig Dæmning i et Vas- 

 drag, maa Vand samles bag Dæmningen, og Skove kunne 

 da oversvømmes. At dette kan hænde, kan ikke betvivles. 

 Paa denne Maade forklares, at mange Torvmyre hvile paa 

 gammel Skovbund. 



Naar nu denne Skov er oversvømmet, dannes en liden 



*) De voxte paa Myrene eDten under Nutidens Niveau eller under 

 den allersidste Del af Landets Stigning; (thi de findes i meget 

 lavt liggende Myre). Men man har ogsaa (if. Prof. Rygh) fundet 

 Flintverksteder i meget ringe Høide o. H., hvilket viser, at ialfald 

 enkelte Dele af Landet kun har steget nogle faa Fod siden den- 

 gang da Stensager endnu vare i Brug. 



