322 A. Blytt. 



Indsø, hvori Torvdannelse vil indtræde. Sphagnumarter 

 ville fra Bredderne al lidt efter lidt danne et gyngende 

 Teppe paa Vandspeilet. Hvor dette er frit, vil man finde 

 Phragmites, Equisetum fluviatile, Nymphæa, Nuphar og 

 andre Vandplanter. Sphagnumteppet vil brede sig mere 

 og mere over Vandspeilet og tilsidst lukke dette aldeles. 

 Dette svømmende Torvlag vil tiltage i Tykkelse. Tilsidst 

 vil Overfladen blive saa tør, at Fure og Birk kunne ind- 

 finde sig. Men med Tykkelsen tiltager Vegten af Torv- 

 laget. Naar Træerne blive store, tynge de ogsaa paa dette. 

 Endelig, siges der, vil et Tidspunkt komme, da Våndet 

 ikke længere formaar at bære Vegten. Torvlaget og 

 den derpaa voxende Skov vil synke tilbunds og 

 oversvømmes. Nu vil atter Vandspeilet blive frit og Vand- 

 planter indfinde sig. Et nyt Sphagnumteppe vil dannes 

 og synke med sin Skov, og paa denne Maade ville de Etager 

 opstaa, som findes i Torv- og Kuljagene. 



Min Erfaring er endnu saa kort, at jeg ikke bestemt 

 tør benegte, at dette er den rigtige Forklaring. Men jeg 

 kunde ogsaa tænke mig en anden. N 



Forandringer i Regnmængden gjennem Tidernes 

 Løb maa bevirke Forandringer i Vasdragenes Vandmængde. 

 Naar Fugtigheden stiger, ville mange Steder, som før vare 

 skovbevoxede, blive fugtige. Skoven vil gaa tilgrunde, og 

 Sphagnumarter ville dække Stubberne og de faldne Stam- 

 mer. Med stigende Fugtighed vil Sphagnummyren over- 

 svømmes og Vandplanter indfinde sig. Under en meget 

 fugtig Tid vil Torv dannes endog paa skraanende Fjeld- 

 sider. Men mange Smaavande ville da faa et saa stærkt 

 Tilløb og Afløb, at ingen Torvdannelse vil finde Sted. 

 Naar Regnmængden minker, vil Våndet stagnere og Torv- 



