m - A. Blytt. 



ere af yderst forskjellig Størrelse. I nogle Myre (f. Ex. 

 i Stubberudmyren), er Skoven c dannet af temmelig smaa 

 Stubber. I Jædermyrene ere Stubberne i dette Lag stundom 

 2 Favne i Omfang. Og i enkelte vaade Myre optræder 

 Stubbelaget kun nær Myrens Kanter. Det maatte alt- 

 saa være Torvlagenes egen Vegt, som pressede dem 

 ned, naar de havde naaet en vis Tykkelse. Men 

 det bør undersøges, om virkelig Furetræer, som holde 

 1—2 Favne i Omfang, kunne voxe paa hængende Myre. 

 Paa saadanne Hængemyre finder man (efter min Erfaring) 

 enten ingen Træer eller ogsaa forkrøblede Dvergtræer. 



Heimdalsmyrene ved Throndbjem (420' o. H.) ere 

 mærkelige, fordi de hvile paa skraanende Underlag i aaben 

 Situation flere hundrede Fod over de tilstødende Dale. 

 Det er Professor Kjerulf, som har gjort mig opmærksom 

 paa dette Forhold. Underlaget er det gamle Yoldialer, 

 som Havet afsatte under Istiden. Naar man er paa Stedet 

 og ser disse store myrdækte Skraaninger med indtil 10 - 15 

 Fod dybe Torvlag og med vid Udsigt mod det Fjerne, 

 indser man, at her kan aldrig have være noget Kjern med 

 gyngende Sphagnumdække. Ikke destomindre finde vi 

 ogsaa i disse Myre begravede Skovrester. Men disse Skove 

 kunne ikke være gaaede under, fordi Torvlagene sank ned 

 i Kjernet Her synes virkelig Theorien om Vexlinger i 

 Klimatet at yde en bedre Forklaring end den almindelig 

 antagne. 



Flere Forfattere have fremhævet, at man i Sverige og 

 Norge hidtil ikke har fundet noget Tilsvarende til de af 

 Professor Steenstrup beskrevne danske Skovmoser, og 

 man har derfor betvivlet, at den Følge af forskjellige Skov- 

 generationer, der er paavist i Danmark, skyldes klimatiske 



