Indvandringen af Norges Flora. 320 



reise har truffet Olderskoven, sandsynligvis den- 

 gang, da den sidste Regntid var paa sit Høieste. 



Vende vi os dernæst til Lillemose og de andre danske 

 Myre, som ligue denne, da finde vi der ligesaa talende 

 Vidnesbyrd om Vexlinger i Fugtighedsgraden. I Bunden 

 Grusler, derover et Lag af Vandplanter med Blade af Asp 

 (Populus tremula^. Ovenpaa dette ligger et Torvlag af 

 Hypnuni cordifolium med udvæltede Furestammer. De øvre 

 Dele af dette Torvlag bevise, at Myren blev tørrere; thi de 

 forkrøblede Hypnumrester tyde paa, at Fugtigheden blev 

 mindre. Men saa kom atter en fugtig Tid, hvorunder der dan- 

 nedes et Lag af Sphagnumtorv med udvæltede Egestammer. 

 Ogsaa dette Torvlags øvre Del beviser, at Fugtigheden 

 atter begyndte at minke, saa at Tranebær og lignende 

 Planter kunde indfinde sig paa Myren, og Etagen dækkes 

 af et Lag af Hypnum proliferum. Dette er en Mose, som 

 er almindelig i vore tørre Skove, og det af den dannede 

 Lag viser, at Myren dengang var langt tørrere, 

 hvilket ydermere bestyrkes ved Rodstubber, der 

 st a a i selve Torven. Og saa dannedes endelig et 

 Torvlag med Sphagnum og Alnus glutinosa. 



De danske Skovmoser ere følgelig byggede af Torvlag, 

 der vidne om store Forandringer i Danmarks Plantevext. 

 I det underliggende Ler har man paavist arktiske Planter, 

 som nu ikke længere findes i Danmark. Over Leret lig- 

 ger Torvlag, der indeholde Blade af Asp samt Rester 

 af Fure. I disse dybeste Lag ere kuldskjære Løvtræer 

 ikke fundne. Over disse Lag, der (if Steenstrup) betegne 

 Aspens og Furens Perioder, ligger et andet med Rester af 

 Kystegen (Qvercus sessiliflora), betegnende et nyt Afsnit i Dan- 

 marks Vegetationshistorie : Egeperioden. Øverst ligger 



23* 



