Indvandringen af Norges Flora. 331 



tørre og regnfulde Perioder, Thi det vilde dog være 

 etbesynderligtTræf, om Torvlagene skulde synke 

 netop hvergang et nyt Skovtræ begyndte at ind- 

 vandre til de omgivende Høidei. Men Sagen bliver 

 let begribelig, dersom vi antage, at der mellem Dannelsen 

 af disse Torvlag ligge lange tørre Perioder, som ikke 

 efterlod andre Mindesmærker end den sidste af de Skov- 

 generationer, der havde voxet paa de udtørrede Myre og 

 som begravedes, da den nye Regntid begyndte. Under 

 disse lange Mellemrum var Omgivelsernes Flora blevet en 

 anden; den nye Torvdannelse indlededes af andre Moser, 

 og andre Træer voxte rundt Myrene end under de fore- 

 gaaende Regntider. 



Det synes heraf at fremgaa, at de danske Skov- 

 moser fortælle den samme Historie som Norges 

 og Bohuslens Torvmyre, men at deres Vidnes- 

 byrd gaa længere tilbage i Tiden end vore lavt- 

 liggende Myres. 



Man kunde indvende mod Theorien om vexlende 

 tørre og regnfulde Perioder, at man ikke kan paavise lig- 

 nende Etager i alle Torvmyre. Der er imidlertid saamange 

 Omstændigheder, som kunne frembringeForstyr- 

 relse, at denne Indvending taber sin Vegt. 



Det er bekj endt, at T o r v m y r e stundom r e v n e og udsende 

 mudrede Torvmasser*). Saadanne Udbrud forstyrre Lagene. 



Meget tørre Torvmyre komme i varme Sommere 

 ikke sjelden ved Selvantændelse i Brand**). Ilden skal 

 stundom kunne forplante sig 12 Fod under Torvens Overflade. 



*) Cfr. Senft: Torf- und Limonitbildungen p. 101 - 103. 

 **) if. Nøggerath in Samml. gemeinverst, Vorträge. (Berlin 1875) 

 X, Ü. 230 p 26. 



