Indvandringen af Norges Flora. 333 



Paa vandfattige Steder ville Træer kunne voxe paa 

 Myren, selv naar en Regntid hersker. Derfor ser man 

 ofte (f. Ex. nær Myrenes Kanter) Stubber, som staa ure- 

 gelmæssig, snart høit oppe, snart midt i, snart dybt i 

 Torvlagene. 



Ogsaa Bassinernes Dybde er forskjellig. Naar Bas- 

 sinet er fyldt lige til Randen med Torv, kan Vand ikke 

 længere samles paa Myrens Overflade, og Torvens Vext 

 maa da standse. Derfor maa de yngste Etager kunne 

 mangle i lidet dybe Bassiner*). 



Endelig maa vi erindre, at ingen Torv kan dannes, 

 før Isen er smeltet, og at voxende Bræer maa kunne forstyrre 

 og bortføre Torvlag. Naar Bræerne atter trække sig tu- 

 bage, vil Torv dannes paanyt. Men i Egne. h v or Isen smel- 

 tede sent, maa de ældste Etager mangle i Torven**). 



Theorien om vexlende tørre og regnfulde Tider kan 

 derfor ikke svækkes derved, at de nævnte Etager ikke 

 kunne paavises overalt. 



Saalænge en Regntid er i Tiltagende, ville altid flere 

 og flere Skove oversvømmes og begraves i Torv. Men 

 naar Regntiden er i Aftagende, ville Skove alene kunne 

 begraves, hvor der dannes en tilfældig Dæmning i Vas- 

 draget f. Ex. ved Skred eller paa anden Maade. 



I Egne, der ligge over Havet eller stige af dette 

 under en voxende Regntid, vil der altsaa paa skov- 

 bevoxede Steder kunne dannes Torvlag, som hvile 

 paa undergaaede Skove. Men i Egne, der stige, 

 medens Regntiden er i Aftagende, ville Skove kun 



*) Derfor beviser heller ikke den Omstændighed, at Stensager i mange 

 Myre findes i en Dvbde af i — 2 Fod, med Sikkerhed, at Skoven 

 c voxte i en forhistorisk Tid. 

 **) I vore Torvmyre have vi derfor maaske et Middel til at bestemme 

 Gangen i IsmasserneB Afameltning. 



