350 A. Blytt. 



kystplanter, (Ilex kan saaledes ikke taale Vinteren ved 

 Christiania), maatte man antage, at Christianiafj ordens Om- 

 egn dengang havde et Klima, som lignede Vestkystens nu- 

 værende. Og der er flere Forhold, som tyde paa dette. 



Ovenfor er sagt, at den Regntid, som begravede Løv- 

 skovene og dannede Etage 2, sandsynligvis var samtidig 

 med Egeperioden i de danske Skovmoser, og at Kystegen 

 (Quercus sessiliflora) dengang var langt hyppigere i 

 Danmark end nu, hvoraf man synes at kunne slutte, at 

 Klimatet var mere insulært end i Nutiden. I en liden Myr 

 ved Stabæk nær Christiania (150' o. H.) ligge Stammer af 

 Eg udvæltede fra de tørre Skraaninger i Torvlag, som 

 synes at tilhøre Etagen 2. Denne Eg har rødlig Ved, 

 hvilket skal være et Kjendetegn paa Q. sessiliflora. Jeg 

 fandt i Torven en Mængde Nødder, men Blade og Skaale 

 fandt jeg ikke. Jeg kan derfor kun som en Formodning 

 udtale, at Q. sessiliflora, som er en Kystplante og som ikke 

 findes ved Christiania i vore Dage, engang i Fortiden har 

 voxet her. 



Efter hvad man hidtil ved om Skjæl bankerne s Fore- 

 komst, synes det, som om de mangle i Niveauerne fra 350 

 ned til 150' o. H. Under denne Del af Stigningen synes efter 

 Torvmyrenes Vidnesbyrd et kontinentalt Klima at have raa- 

 det. Det forekommer mig ikke usandsynligt, at der hersker 

 et Sammenhæng mellem disse Phænomener, at Skjælbanker 

 lettest ville dannes, naar Strandene ere isfrie om Vinteren. 



Skjælbanker optræde atter i Niveauerne fra 150' o. H. 

 og ned til 50. Om disse Skjælbankers Fauna bemærker 

 Prof. M. Sårs*) følgende; „To af de i vor postglaciale 



*) Univ* Progr. 1864, iste Semester p» 126. 



