352 A. Blytt. 





Indvandringens Vei og Kystfloraens gamle Omraade; man 

 maatte vente, at netop de almindeligste Arter maatte over- 

 leve de øvrige og at de ovennævnte fugtige Localiteter 

 maatte være de, hvor de holdt længst ud. Af vore mest 

 charakteristiske Kystplanter findes mange saaledes mere 

 eller mindre spredt og stundom kun paa et eneste Voxe- 

 sted i Sveriges sydlige og vestlige Provindser, f Ex. Galium 

 saxatile, Digitalis, Lysimachia nemorum, Primula vulgaris, 

 Cardamine silvatica, Hypericum pulchrum, Cerastium tetran- 

 drum, Sedum anglicum, Hex (kun paa et Sted i Bohuslen, hvor 

 den nu er uddøet), Juncus squarrosus, Polystichum Oreop- 

 teris o. fl. I Norges sydøstlige Egne findes meget spredt 

 og sparsomt enkelte Kystplanter. f. Ex. Narthecium ossilra- 

 gum, Lycopodium inundatum, Bhynchospora fusca, Blech- 

 num Spicant, Pedicularis silvatica, Polystichum Oreopteris, 

 Erica Tetralix o. fl.; ligeledes findes flere Kystplanter nor- 

 denfjelds spiedt udenfor deres egentlige Omraade, saasom 

 Narthecium, Juncus squarrosus, Aspidium angulare, Polysti- 

 chum Oreopteris, Centaurea nigra o fl. a. 



Dernæst er det værd at mærke, at de øvrige Arter, 

 der voxe paa de haarde Bergarter i hine Egne, hvor de 

 formentlige Efterposter af Kystfloraen forekomme, for Stør- 

 stedelen ere saadanne, som uden at foretrække Kystegnene 

 dog taale Kystklimatet. Det er de samme Arter, som vi 

 have kaldt indifferente og som paatrykke Norges Hora i 

 det Store en saa ensformet Charakter. Disse Arter vare 

 de, som taalte Regntidernes Klima bedst; alle de 

 andre gik tilgrunde eller fandt et Fristed paa det tørre, 

 løse Underlag. 



I det sydøstlige Norges vidtstrakte Skovmar kcr (f. Ex. 

 i Nordmarken, paa Krogskoven, Finmarken i Lier og i 



