362 A. Blytt. 



af Sne. Under høiere Bredder vil Sneen da ophobes i 

 store Masser. Paa denne Maade kunne flere Regntider 

 smelte sammen til en stor Istid, som er afbrudt af tørre 

 Tider, hvorunder Bræerne trække sig noget tilbage. C r o 1 1 , 

 Geikie o. A, have søgt at udlede Istiden af kosmiske Aar- 

 sager og have derpaa villet bygge en Tidsregning. Den her 

 fremsatte Theori om Regntider synes at bestyrke deres Mening. 



Ovenfor er sagt, at Norges Karplanter paa faa og tvivl- 

 somme Undtagelser nær ogsaa ere fundne udenfor Landets 

 Grændser. Af visse polymorfe Slægter have vi Former, som 

 sandsynligvis ere eiendommelige for vort Land; men der 

 er neppe nogen af disse Former, som er saa afvigende fra 

 sine Slægtninge, at dens Artret anerJgendes af Alle. 



Man ved, at Art erne have Evne til at variere. Man 

 ved, at afvigende Former ved Krydsning med Hovedarten 

 føres tilbage til denne. Naar en Gartner eller Dyropdræt- 

 ter ønsker at frembringe en ny Race, isolerer han de Plan- 

 ter og Dyr, der have en Egenskab, som han ønsker at bevare. 



En lignende Isolation finder Sted i Naturen, naar en 

 Art holder paa at uddø enten i det Hele eller paa et gi- 

 vet Sted. Dersom Forholdene i sidste Øieblik blive gun- 

 stigere, ville de enkelte spredte Individer atter kunne for- 

 mere sig; dersom de tilfældigvis have en eller anden indi- 

 viduel Særegenhed, vil denne muligvis kunne nedarves og 

 blive konstant, da Krydsning med Hovedformen er udeluk- 

 ket Paa denne Maade maa der under vexlende tørre og 

 regnfulde Tider baade af Arter, som elske Fugtighed, og 

 af Arter, som elske Tørke, kunne dannes nye Varieteter, 

 naar Arten paa et givet Sted holder paa at uddø, og naar 

 Forholdene i sidste Øieblik forandres til det Bedre. 



