163 



tavý, jemný pískovec, který již S tur dle jedné zásilky z okolí 

 zdejšího jako nejstarší horninu, ku Svinenskéinu pískovci podobnou 

 uvádí. (Verb. 1874). Tento kaolinický pískovec, jenž svým zevnějškem 

 k opuce není nepodoben, vychází na den na severním svahu Pavlíkov- 

 ského vršku, z azoických břidlic se skládajícího, jakž tu na několika 

 místech pozorovati lze. Avšak i brouskový lupekapevný pískovec 

 spodního pásma kamenouhelného značné mocnosti tu dosahuje. Kdežto 

 ve vyšších vrstvách žluté pískovce silně kaolinické jsou, tak že 

 deštěm se rozmáčejí, nabývají ve vrstvách spodnějších místy velké pe- 

 vnosti, stávajíce se v jemných, tmavších proužkách i v silnějších 

 vrstvách a čočkách kyselinou křemičitou takřka slitými a podobají 

 se tak nemálo k jaspisu, rohovci i břidličnatému opálu. Charakteri- 

 stický kámen ten jeví lom lasturový a místy jest i proniknut výkresy 

 dendritickými. Tuto horninu, která tvoří patrnou obdobu Radnických 

 brousků, sledovati lze v „Krčeláku" jak na břehu Seneckého potoka, 

 v malém lomu i v rokli v původním uložení, tak i na polích v kouskách 

 roztroušenu. Směrem k Rakovníku zapadají vrstvy její severozápadně 

 pod vyšší pískovce kamenouhelné. Podobný brouskový kámen i žlu- 

 tavý pískovec vychází na den v „Huř vinách", též na kraji pánve. 



Též zkřemenělé kmeny Sagenarií, Sigillarií a Zippeí 

 v „Krčeláku" se vyskytují a odtud i dál potokem Seneckým se zanášejí. 

 Zkamenění rostlin těchto neudalo se tím způsobem, jako při permských 

 araukaritech a psaroniích, kde nenáhlou, avšak záhy nastalou výměnou 

 hmoty organické za kyselinu křemičitou celá mikroskopická struktura 

 se zachovala, nýbrž spíše tím, že vyhnilé jádro jejich vyplněno 

 napřed jílovitou a pískovcovou hmotou, která pak pozdější proměnou 

 jako celé vrstvy lupků a pískovců zdejších zkřemeněla, při čemž jen 

 části pevnější kůry podržely strukturu svou. 



Podobnost vrstev Krčeláckých k spodnímu pásmu Radnickému 

 tím se dovršuje, že tu (v „Krčeláku") v posledních letech odkryta 

 sloj uhelná, která ony pískovce podkládá a spodní fleci Ra- 

 dnické se rovná. Vyhloubeny tu podnikem Rak. akt. společnosti dvě 

 šachty, napřed Prokopská a as před třemi lety Jakubská, jimiž řada 

 spodních vrstev až na břidlice byla proražena. Uhlí spodní flece jest 

 tu, jako jinde v podobných pásmech, nečisté a k těžení nespůsobilé, 

 tak že v Prokopské šachtě, ač tu spodní flec značné mocnosti as 

 5 metrů dosahuje, uhlí jenom z visutých flecí se těží a šachta Ja- 

 kubská, sotva že dokončena, dolování zanechala. 



Přehled vrstev Jakubské šachty v „Krčeláku" jest tento: 



li* 



