173 



Červené pískovce, mocné 111 met. 



Šedé jíly, mocné 31 „ 



Uhlí s proplástem, mocné .... 2 „ 7 dc. 



Konečně navrtána vrstva bělošedých pískovců, mocná 

 80 metrů. 



Azoické břidlice nebyly dostiženy. 



Patrno již z profilu, že flec a lupky, chovající Lubenské zka- 

 meněliny, patří k nějakému vyššímu obzoru kamenouhelnému a sice 

 tím spíše, ježto visuté vrstvy Lubenské flece, totiž araukaritové 

 pískovce již k útvaru permskému se řadí. 



I uhlí Lubenské jest povahy jiné než uhlí „Moravie", od něhož 

 zvláště nahnědlou barvou se liší a to zejména ve spodní vrstvě, tak 

 zvané „lávce", která, jak jsem vypátral, v jemně vrstevnatou, poněkud 

 pružnou, uhelnou břidlici („zoul") přechází, jejíž tenké úlomky sirkou 

 se snadno zapalují. Uhlí Lubenské, zejména „lávka" a „zoul" chová 

 často otisky rostlinné, jako Carpolithes coniformis Góp., Stig- 

 maria ficoides Bgt, Cordaites borassifolia Ung., Lepido- 

 dendron laricinum St., Lepidostrobus variabilis L. et H. 

 a vláknitý anthracit. 



Zajímavý jest hořlavý tmavý lupek (zoul), jenž na Nýřanské 

 lupkové uhlí upomíná. (Moje zpráva ve „Verh. d. k. k. geol. R. A." 

 1879, 9). Avšak zbytků zvířecích jsem posud v něm nenalezl. 



Co se týče konečně otisků Lubenských, zajímavou by byla přede 

 vším Noeggerathia foliosa, kterou výteční znalcové rostlinné 

 palaentologie odtud uvádějí. Úkaz tento svědčil by o tom, že Noeg. 

 foliosa není význačnou zkamenělinou svrchního pásma Eadnického; 

 viděliť jsme již zhora, že ani na „Moravu" s ostatními Noeggera- 

 thiemi v téže vrstvě se nevyskytuje. Sám jsem této zkameněliny, 

 kterou dr. Feistmantel výslovně mezi otisky Lubenskými (z dolů 

 hr. Nostice) uvádí, v Lubné nenalezl. Ostatně nesouhlasí Lubenské 

 otisky s Kakovnickými (na „Moravu"), jak se snad předpokládá. Ze- 

 jména nedostává se Lubné mnoho druhů, ve svrchním pásmu Radni- 

 ckém, jako jest na „Moravu", zastoupených. Zdánlivá souhlas- 

 nost otisků Lubenských s florou „Moravie" tím se do- 

 cílila, že jménem „naleziště Lubná" označují se v mnohých 

 spise ch též Hostokreje, kde, jak profil zhora uvedený ukazuje, 

 více obzorů, zejména pak pásmo Radnické jest zastoupeno. Uhelná 

 flec Lubenská nemá dále oněch charakteristických proplástů, jež by 

 jako na „Moravu" hojné a zajímavé rostliny chovaly. Téměř všechny 



