198 



břehu moře baltického a živí se kúrou, listím, pupenci stromovými, 

 travou a i skřipinou. Potomek evropský diluvialního zubra žije 

 nyní jen v Litev ských a Kavkazských lesích (ačkoliv příbuzný jeho 

 Bison americký v stepích se zdržuje). Sob není sice pravé lesní zvíře, 

 miluje však les také a táhne v Asii a Americe každoročně do lesů. 

 Kůň jest ar ciť zvíře stepní, však zdivočilý kůň a kulan, jehož Brehm 

 drží za praotce koně domácího, utíkají se v letě před vedrem a v zimě 

 před studenem na krátký čas do lesů. Také z ostatků kohouta dá 

 se souditi na přítomnost lesů. 



Hlavní charakter malé této fauny jest tedy ten fauny lesní 

 a sice z doby poglacialní. Všichni tito živočichové se nalézají 

 také v lesní fauně diluvialní z jeskyně „Výpustek" na Moravě*) 

 mimo losa. Ačkoliv ostatků fauny této málo se nalezlo, pročež 

 určení její obtížno bylo, jest tato přec dosti vyznačena. Z přítomnosti 

 losa však soudím, že by se byli těžko na nalezišti objevili Elephas 

 primigenius Blum., Rhinoceros tichorhinus Cuv. a jich současníci 

 Hyena spelea Gold., Felis spelea Gold, a t. d., kdyby se i více kostí 

 bylo nalezlo. 



Fauna tato jest mnohem pozdější než fauna glacialní dříve po- 

 jednaná, leží mezi nimi, jak se zdá nejen pravá fauna stepní ale 

 i fauna velkých travožravců a jich současníků z jeskyň. Patří do 

 nejmladšího času diluvialní epochy a činí přechod ku fauně lesní 

 doby alluvialní vyznačené touto zvěří: medvěd obecný, vlk obecný, 

 rys, kočka divoká, kuna, tchoř, túr, zubr, jelen, srnec, los, vepř di- 

 voký, bobr, veverka, myš lesní a t. d. což nás vede do časův Taci- 

 tových a Caesarových. 



Byla-li Šumava v době diluvialní, kdy fauna lesní nadřečená 

 v okolí Boubinském žila, porostlá lesem listnatým nebo jehli- 

 čnatým, nedá se z ostatků těchto souditi. V předhistorické době 

 snad, kdy slovanský národ jednotlivé vrchy byl pojmenoval, jako jsou 

 Javor (Arbor), na severozápad od Ždíkova ležící Javorník (1062 

 m.) a později ves, 1142 m. nad mořem ležící „B účinu" (Buchenwald), 

 musely býti v Šumavě listnaté lesy, možná že veskrz, a zdá se, že 

 tyto teprv v historické době lesům jehličnatým pomalu ustoupily. 



Rozdělení diluvialních faun středoevropských. 



Probereme-li diluvialní fauny střední Evropy nalezneme, že se- 

 stávají ze zvířat velmi míšených, zvláště pocházejí-li z jeskyň; je- 



*) Dr. K. Th. Liebe jak výše uvedeno. 



