206 



22. 



Nová sloučenina, vzniklá rozkladem kyseliny acetylén- 



dikarbonové. 



Zpráva podaná od Bohuslava Raymaaa dne 21. května 1880. 



Kyselina propargylová C 3 H 2 2 , od prof. dr. A. Bandrowshi-ho 

 v Krakově, o níž předčítal na I. sjezdu českých přírodozpytců a lé- 

 kařů v Praze. 



Kyselina acetylendikarbonová C 4 H 2 4 vyniká nad míru snadným 

 rozkladem svým, který i u všech její solí za sucha i ve vodnatém 

 roztoku se dostavuje. 



Již při 100° rozkládá se kyselina ta v kysličník uhličitý a uhlí, 

 z látek blíže stanovitelných jest pouze látka jedna krystallující, druhá 

 pak tekutá silně po kyselině octové páchnoucí. Eeakce však jest 

 příliš prudká, než aby se chod její dal sledovat. 



Ve vodnatém roztoku rozkládá se kyselina acetylen-dikarbonová 

 již mírněji a možno rozklad označit rovnicí: 



C 4 H 2 4 = C0 2 + C 3 H 2 2 



kys. acetylendikarbonová 

 najímáno bylo totiž 35*72 — 36*19 % uhličité, kdežto rovnice žádá 

 38*59 °/ . 



Zbývající roztok zvolna nad kyselinou sírovou odpařen zanechal 

 syrupovitou látku hojně krystally prorostlou. Krystally tály u 145° 

 nemohly ale nijak být blíže určeny. 



Nejlépe dostat možno produkty studia schopné, rozkládá-li se 

 kyselá sůl draselnatá kyseliny acetylenkarbonové C 4 HK0 4 . Sůl tato 

 byla s vodou na vodní lázni tak dlouho zahřívána dokud kysličník 

 uhličitý unikal a zbytek jevil reakci neutrálnou. 



Roztok zbývající volně nad kyselinou sírovou byl odpařen. Nej- 

 prve vyloučily se krystally bezbarvé průhledné, které velmi snadno 

 ve vodě, v alkoholu se rozpouštějí, při zvolném zahřívání hnědnou 

 a u 105° vybuchují. Krystally ty hráni s vodou krystallovou, tu však 

 již delším stáním nad kyselinou sírovou ztrácí. Analysou mohlo být 

 lehce stanoveno, že to draselnatá sůl kyseliny nové, propargylové, jíž 

 přísluší značka C 3 H K0 2 -f- H 2 0. 



Kyselina propargylová musí být znázorněna: 

 CH = C — C0 2 H 



