lä 



Panin förklarade, att i sådan händelse de förbundna 

 makterna genast borde förklara Sverige krig. Med Norge 

 skalle da. förenas angränsande svenska landskap och Sverige 

 beröfyas äfyen dess tyska besittningar, hvilka naturligtvis 

 dä tillfölle Preussen. För egen del hade Ryssland aldrig 

 yrkat på nägon fördel af ett angrepp på Sverige och gjorde 

 det icke heller nu öppet. Det lät dock Panin första, att 

 Ryssland gerna säge Finland skildt från det svenska riket 

 och omskapadt till ett sjelfständigt hertigdöme. .,une puis- 

 sance iutermédiaire" . Detta försöksvis utkastade medde- 

 lande fann emellertid anklang hvarken i Köpenhamn eller i 

 London och upprepades derför icke 



Det på hösten 1768 utbrutna kriget med Turkiet, de 

 polska oroligheterna, sammankallandet mot hennes vilja af 

 176!) års riksdag- och slutligen hattpartiets seger vid den 

 samma gåfvo Katarina II anledning att söka stärka och 

 precisera sina förbindelser till uppehållande af ..friheten" i 

 Sverige. 



Till gengäld tor de fördelar hon lofvade Fredrik II. 

 — främst garanterandet af Ansbach och Bayreuth, när de 

 tillfölle det hohenzollernska huset, — yrkade bon. att denne 

 utöfver förbindelsen af 1764 skulle förpligta sig att, i fall 

 Ryssland af Sverige angrepes eller den svenska, regerings- 

 formen störtades, vid hennes rekvisition inrycka med lämplig 

 truppstyrka i svenska Pommern. Men det senare af dessa fall 

 ville Fredrik II icke erkänna såsom ,.casus foederis". Han 

 gick ej ens in på att med den föreslagna förbindelsen garan- 

 tera, 1720 års författning, aldra minst sådan den genom se- 

 nare tillägg blifvit, utan blott såvidt den upphäfdes i så 

 väsentliga afseenden. att konungen finge obegränsad lagstift- 

 nings- och beskattningsrätt eller oinskränkt rätt att förklara 

 krig. utlysa riksdag och utan rådets deltagande utnämna 



