69 



*or Österrikes och Frankrikes politik. Hans skäl voro : Byss- 

 J ands rättighet att hälla ett vaksamt öga på bevarandet af 

 1720 ars regeringsform; närheten af en rysk-turkisk fred. 

 eröfringshegäret hos Sveriges grannar, opålitligheten hos den 

 -fala svenska nationen' 1 . 



Slutligen lade Kaunitz — under försvar af Österrikes 

 Politik under senare år — den franske ambassadören på 

 AJertat, att Frankrikes eget intresse bjöde det att icke 

 1 denna sak bryta bandet med sin gamle allierade, Öster- 

 ] 'ike, sä mycket mindre som det hoppades kunna med sig 

 förena Ryssland, Preussen och sjömakterna. Pohans svar 

 yar ett obetingadt förkastande af de föreslagna ..tempera- 

 menten". Ett lämpligare medel för lugnets bevarande vore, 

 ätt Österrike b olle sina ..nya vänner'' tillbaka. Först extra- 

 niinisteriellement, senare a sitt hofs vägnar förklarade han 

 vidare, att Ludvig XV vore besluten att af alla sina kraf- 

 ter ..envers et contre tous" försvara Gustaf, ..son fils par 

 a doption." Han trodde sig ha rätt att häri räkna på sin 

 allierades bistånd, så mycket mer som Sverige ägde trak- 

 tatsenliga anspråk derpå. om dess besittningar inom Tyska 

 Hiket angrepes. Österrike borde sjelft inse vådorna af de 

 n .ya förbindelser det ingått till förmån för Preussen och 

 %ssland. Slutligen fordrade lian ett klart svar rörande 

 Österrikes hållning. J 



Ett sådant gafs i början af november. Kaunitz lät 

 Slt t förslag falla, då det icke ansågs öfv-erensstämma med 

 Gustaf HI:s ära och Sveriges välfärd, det enda han åsyftat. 

 vitt arbete till fredens bevarande ville Maria Theresia emeller- 

 *}h ej uppgifva och meddelade Kaunitz. att hon redan tillstyrkt 

 cie ryska och preussiska hofven att i anseende till Sverige 



! Bark til! Scheffer d. 18 /j (H. H., II, s. 308 o. ff.) 



