77 



så mycket hos oss stär söka afhålla ett precipiteradt freds- 

 slut-', i Deremot ville han lika litet som hans broder un- 

 derstöda ett förslag, som från svenskt håll gjorts, rörande 

 éfi förbindelse med Porten. Det svenska sändebudet i Wien 

 hade nämligen erhållit en. såsom han antog, säker under- 

 rättelse, att Kyssland till hvarje pris önskade slut på kriget 

 Wr att kunna »utbrista mot Sverige". Skulle nu Porten 

 uvarken af hopp att lyckas uttrötta sin motståndare eller 

 ; 'i billig erkänsla mot Sverige Ibr den hjelp Gustaf III genom 

 *m statshvälfning gifvit sin allierade kunna förmås till kri- 

 gets fortsättande, tillät sig derför grefve Bark uppmana ö. Cel- 

 sin g" att söka förmå Porten att Aid ett eventuelt fredsslut i 

 fredstraktaten införa en bestämning, som garanterade Sverige 

 m 8'U for liyssland, — detta i nödfall, äfven om Gustaf IILs 

 »ifall till detta steg, hvarpå han räknade, ej hunnit anlända. 

 San hade rådfört sig härom med furst Bohan; denne gillade 

 förslaget och hade beordrat S:t Priest att understöda det 

 ^atiima. 2 



Oelsingaiae afstyrkte emellertid bestämdt sin regering 

 Htt taga ett steg i den föreslagna riktningen. Det vore 



ai %t för Sverige, om dess ,,hemsaker- komme under de- 



>at t pa en rysk-turkisk fredskongress. Man kunde ej göra 

 M « räkning pa, att Porten med verkligt intresse der förfäk- 

 tatie Sveriges sak. Den gåfve antagligen efter i denna punkt 



ori ' än i någon annan och det enda resultatet blefve, att 

 overige >s t oc ] e ( | er ] i0 mprometteradt inför Europa och hade 

 emot sig skenet att behöfva främmande skydd för sin state- 



0l ' m - Af detta skäl hade de aldrig nämt, att Frankrikes 



U. Celsing ti!l kanslipresidenten d. "/ii ll~<2. 



- Bark till G. Celsiiif 

 [ '' I[ - &»9, ;Ul ocl, §38!) 



<1. 



till känslipresl ib - s ] u r '''~- (H- 



