88 



ngheter. Bland dem framhöll Pauin: arrangeringen af de 

 polska affärerna, det turkiska kriget, verkningarne af den 

 stora pest, som öfvergått Eyssland sedan år 1770, trakasse- 

 rierna med grefve Gregor Orlov, Panins mäktige motstån- 

 dare, som träffats af en öfvergående ogunst hos sin herrska- 

 rinna. Att Eyssland ytterligare led af penningebrist och att 

 ett allmänt missnöje spordes öfver de tryckande utskrifnin- 

 garna för krigen i Polen och Turkiet, tillägger Solms. Men 

 god vilja att gripa till vapen mot Sverige fattades det, an- 

 märker han, ingalunda vid ryska hofvet. Der var man en- 

 dast vorden något försigtigare än förr. 



För Fredrik II var underrättelsen om denna det ryska 

 kabinettets betänksamhet synnerligt angenäm. Han hade 

 kort förut (d. "/o) skrifvit till Solms om den svenska stats- 

 hvälfningen: ,,je cherche encore vainement un moyen pour 

 raccommoder la chose". Nu, då han vann tid, hade han äf- 

 ven bättre hopp att lyckas i sitt dubbla spel. Med större 

 tillförsigt framträda ock från denna tid i hans korrespon- 

 dans med Solms försäkringar om, att Eyssland hade intet 

 att frukta af Gustaf III - aldraminst under det närmaste 

 året. „On peut étre sur du cöté de la Snede. Gette puis- 

 sance n'a ni la volonté, comme je le garantirais, ni le pou- 

 voir de rien entreprendre qui puisse donner sujet ä de jus- 

 tes alarmes å la Eussie", heter det i ett reskript af den 

 26 sept. Och lika bestämda uttalanden om Sveriges ofar- 

 lighet förekomma gång på gång. 



Alt tydligare antyder han ock för Solms, att det egent- 

 ligen var Eyssland, som hade något intresse vid den svenska 

 statshvälfningen, för honom vore den en likgiltig sak, hvilken 

 han helst såge helt och hållet glömd. Hans uttalanden här- 

 öfver nå sin spets i följande yttrande i ett bref af den 14 okto- 

 ber: „Je n'ai pris tout cet objet si fort au coeur qu'en consi- 



