127 



med det nya statsskicket , .olyckligtvis" stadgade sig. upp- 

 repade gånger framlagt sina förslag till dess underminerande 

 och störtande. 1 



På samma gång Panin tillsände Österman sin not af 

 den 15 nov. (gl. st.), deri Katarina II betygade Gustaf 

 III sina fredliga böjelser, meddelade lian den ryske en- 

 voyén hennes bifall till hans ofvan nämda framställnin- 

 gar. Katarina II vore besluten att angripa Sverige, sedan 

 fred slutits med Turkiet. För att kunna göra det med 

 framgång borde genom ,, svenske aktörer' medhjelpare 

 vinnas i Finland och i Skåne, för hvilket landskap dock Dan- 

 mark finge hafva liufvudomsorgen. Angreppet pa Pommern 

 berodde dels på Fredrik II:s beslut, dels på stämningen i Ty- 

 ska Riket, särskildt Österrikes. Emellertid borde Öster- 

 man under iakttagande af försigtighet och omtanke hålla 

 Kysslands vänner vid mod och söka nya sådana bland hat- 

 tarne; särskildt borde han bemöda sig om att ,,med de- 

 likatess" vinna Fersen. Yrkandena på 1720 års oförändrade 

 legeringsreform borde Österman lemna och i stället arbeta på 

 att dess väsentligaste bestämningar infördes i den nya kon- 

 stitutionen, hvartill möjligen konungens bifall kunde framtvin- 

 gas. Österman befaldes utarbeta ett förslag i denna riktning. 



Särskildt i den långa, detaljrika depesch af den 2 %i 

 jan. 1778, hvari Österman besvarar denna skrifvelse, fram- 

 lägger han resultaten af sin verksamhet och de utsigter Kyss- 

 land hade inom Sverige för sina planer mot det samma. 



Visserligen hade, Österman beklagar detta lifligt, det 

 gamla hatet mellan hattar och mössor icke försvunnit. Fun- 

 nes icke denna splittring och kunde de förmås att förena 

 sig i sitt missnöje mot den nya regeringsformen, vore han 



1 Österman till Panin d. u l i3 , 

 l7 / 28 och 18 / 30 okt. 17 Vi. 



"Ui »tig.', 7™, u /ss sept, 



31 Bept; 

 Sä. okt. ' 



