164 



förberedelser, under det Sverige förhöll sig helt lugnt, den 

 sega misstro man visade Gustaf IILs fredsbetygelser, den 

 kyla, livarmed Frankrikes bemedlingsanbud afvisades, den be- 

 gärlighet, hvarmed man i Petersburg upptog ..alt slags då- 

 ligt skvaller från Sverige och Finland" 1 och deraf gjorde 

 sig en anledning till „demarcher och ständiga explicationer". 

 kunde Ribbing icke dölja för sig, att sakläget var allvarsamt 

 och att det plötsligen kunde blifva det i ännu högre grad. 

 om kejsarinnan måhända en dag funne för godt att desa- 

 vouera Panins utlåtelser. Att de vore medvetet och afsigtligt 

 vilseledande, det kunde Kibbing aldrig tilltro Panin. Föga 

 sannolikt föreföll honom ock, att Katarina II dolde anfalls- 

 planer bakom Panins fredsbetygelser. 



Ribbiugs uttalanden till det svenska hofvet om de ry- 

 ska rustningarnas betydelse voro och förblefvo ett bevis 

 på. att han enligt sina egna ord icke visste. ,.huru omdö- 

 men derom bäst fällas kunna eller böra", ty han kunde 

 icke ,,i hjertat af människor inse". Till depescher med det 

 mest hotfulla innehåll samt en och annan varning till det 

 svenska hofvet bifogade han derför vanligen lugnande utta- 

 landen. I medlet af mars trodde han sig slutligen, sedan 

 han nämt, att man i Petersburg öfvertygat sig om det nya 

 svenska statsskickets definitiva framgång, om Gustaf IILs 

 fredliga syften samt om det farliga i att börja ett nytt krig, 

 innan det pågående slutats, kunna säga: „Jag gör mig så- 

 lunda alt godt hopp, att så sakerna härstädes jämka och 

 bemedla kunna, att, näst den Högates hjelp, vänskap och 

 grannsämja på alt möjligt sätt begge riken emellan bibe- 

 hållas och befästas skall". '- 



1 v. Kiörning till Schcffer d. >«/»73 



2 Ribbing till Sclieftor cl. 12 /„ 1773. 



