170 



beredelser att sätta den preussiska armén i ordning för 



uppbrott 1 . 



Gustaf III och de. livilka ägde inblick i den svenska 



politiken, kände sig verkligt allarmerade, såsom ännu aldrig 



efter den svenska statshvälfningen. I hvarje ögonblick trodde 



han sig kunna vänta Rysslands krigsförklaring, omedelbart 



åtföljd af ett angrepp. 



Under ett sådant sakläge var snabb, energisk handling 



af nöden. Hänsyn för Kysslands möjliga missnöje fick icke 



längre derpå lägga band. 



Närmast gälde det att under „den korta tiden" före 

 kriget möjligast hastigt och möjligast fullständigt ersätta 

 bristerna i försvarsväsendet, särskildt i Finland. 



Öfverbefälet derstäcles hade efter Ehrensvärds död 

 lemnats åt den åldrige generallöjtnant C. B. Stackelberg. 



„un poltron reconnu". Han blef nu kallad till Stockholm. 

 Hans post uppdrogs åt general J. M. Sprengtporteu med 

 instruktion att dock „med alt slags menagement", — hvar- 

 för ock hans sändning till Finland skulle sägas bero på en- 

 skilda affärer, — „ vidtaga alla de mått, som till Finlands 

 försvar kunna tjena" 2 . — Den 15 mars sammankallade ko- 

 nungen på Ulriksdal en krigskonselj, vid hvilken han nu 

 för första gången delgaf rådets medlemmar rikets vådliga 

 läge och derpå lät Sprengtporteu framlägga sina planer till 

 Finlands försvar. I anslutning till dem beslöts i denna och 

 en följande kouselj den 24 mars, att vakanserna i finska 

 armén skulle fyllas och finska vargeringen med kronans un- 



1 Se sid. 140. — Zöge v. Manteuffel till Scheffer d. */ s , lega- 

 tionssekret, v. Carisien till Scheffer d. 2 % 17 73. — J. M. Spren°-t- 

 porten till Gustaf III d. »/i, 4 A, "/» "/, och »/, 1773. 



2 Scheffer till Creutz d. 18 /, 1773. 



