174 



ningar. Men svårt bedrog han sig, om han antog, att denne 

 härigenom i någon mån låtit sig påverkas. Österman ut- 

 talade till ryska hofvet sin misstro emot uppriktigheten af 

 de svenska fredsförsäkringarna: de vore ..blott ett sätt att 

 på godt maner komma ur den labyrint", hvari Gustaf lTLs 

 krigslystnad fört honom. Eyktet om Portens penningesänd- 

 ning till svenska hofvet ägde grund; att dess belopp vore, 

 såsom det uppgafs, 7 ä 8 milj. piaster, ville han dock icke 

 garantera. Icke heller i sina agitationer emot det nya stats- 

 skicket gjorde Österman något uppehåll. Han beklagar, att 

 Gustaf IILs fredsförsäkringar minskat allmänhetens missnöje. 

 Dock gjorde Österman fortfarande sitt bästa för att under- 

 blåsa det. Han ville göra troligt, att ett svenskt angrepp 

 på Byssland, alla fredsförsäkringar till trots, dock icke 

 vore en. omöjlighet. Frankrike hade gifvit Porten ett löfte 

 härom. Han försökte att genom Hessenstein och andra 

 ..välsinnade" förmå Gustaf III att genast inställa rustnin- 

 garna i Finland och skicka ett sändebud till ryska hofvet, 

 enkom för att betyga hans fredliga önskningar. ] — - Det var icke 

 Östermans fel, att han i sist nämda punkt icke hade framgång. 

 Med syfte att vederlägga de rykten, som vid och efter 

 Gustaf Ill:s eriksgata spridts rörande hans planer på Nor- 

 ges eröfring, sändes efter upprepad maning från d'Aiguillon 

 i medlet af mars till de svenska sändebuden i London, 

 Wien, Konstantinopel, Madrid och Versailles en längre 

 försvarsskrift, uppsatt af kanslipresidenten. 2 Dervid före- 

 skrefs dem att mera såsom för egen del, än å sin rege- 



Osterman till Panin d. 8 /, 



22 mars 

 mars > Fa^il i™. 



2 Konceptet till denna skrifvelse, .,Reflcxicms sur les bruits 

 (jue la eour de Danneiaarc fait courir d'nn prétendu projet de révolte, 

 formé par le roi et rpii a du s'exéc;iter en Norvége", tinnes bland 



