188 



och flottan lemnade, enligt Seheffers antag-ande, omkring 

 1 ,600,000 dir. s. m. Föu det löpande året funnes redan en brist 

 af 30 tunnor guld. Ett krig med Ryssland skulle sålunda mång- 

 faldiga störingarna i de svenska finanserna. — Gustaf III hade 

 under ett sådant läge all anledning att upprepa sin begära» 

 „det ville Hans Kongl. franska Maj: t fortast hälla honom 

 alla de tillgångar af biträde, som hans Kongl. franska Maj :ts 

 vänskap för honom redan utlofvat och försäkrat honom om'- . 

 Knapt hade dessa uttalanden afgått från Stockholm. 

 då Frankrikes alliansanbud till Gustaf III dit anlände. 





Gustaf Hl befann sig da på slottet i Ekplmsund. 

 Af Schefter underrättad om det franska traktatanbu- 

 det, skyndade han att till sin franske beskyddare ut- 

 tala sin djupa erkänsla för detta stora bevis på. dennes 

 vänskap. På samma gång Schefter i detta afseende var sin 

 herres tolk, antydde lian tillika, att Gustaf III öfverhufvud 

 funne traktatförslaget mycket försigtigt och väl uppsatt, 

 undantagande att emot Ryssland ..ingen positiv deterinina- 

 tion göras borde/'. Deremot kunde Gustaf III icke tillmö- 

 tesgå d'Aiguillons önskan; att traktaten förblefve en hemlig- 

 het emellan Gustaf III och Ludvig XV samt deras fortrogne. 

 Af den nyss besvurna regeringsformen var lian förpligtad att 

 för ingående af statliga förbindelser äga sitt råds bifall och 

 denna förpligtelse ansåg han sig icke kunna bryta. Detta 

 vållade emellertid, att traktatens antedatering måste än- 

 dras. Om sist nämda omständighet, som Schefter dock ansåg 

 böra lätt kunna afhjelpas. skulle lian d. 17 april öfverlägga 

 med Vergennes och, då konungen två dagar senare komme 

 till Stockholm, vore, hoppades Schefter, svårigheterna ut järn- 



