205 





Finland under faran för ett svenskt-ryskt 

 krig- 1772—1773. 



I de diplomatiska öfverläggningar inom och utom Sve- 

 rige, hvartill Gustaf IILs statshvälfning gaf uppslaget, i de 

 militära åtgärder med offensivt syfte på ett, defensivt syfte 

 på annat håll, som deraf föranleddes, trädde Finland på ett 

 märkbart sätt i förgrunden. 



Finlands eröfring var det pris Ryssland lofvat sig, 

 därest ett försök att störta den svenska riksdagsförfattnin- 

 gen gjordes och det, enligt sina sjelftagna förbindelser, jämte 

 Sveriges öfriga grannar grepe till vapen till denna författ- 

 nings försvar. Då Gustaf III med oberäknad framgång in- 

 förde 1772 års statsskick och den ryska politikens män sågo 

 sig om efter utvägar att få det samma störtadt, kastade de 

 sina blickar äfven hit. Bland de första förslag i antydt 

 syfte, hvilka det ryska sändebudet i Stockholm, mösspar- 

 tiets mångårige ledare, sände sitt hof, ingick, att det skulle 

 i Finland skaffa sig anhängare och, när jordmånen här vore 

 tillräckligt förberedd, med vapenmakt påyrka, att frihetsti- 

 dens ständerstyrelse blefve återstäld. Dessa förslag funno i 

 Petersburg obetingadt godkännande *. 



Äfven Gustaf III tyckes motsett möjligheten att vid 

 statshvälfningen och efter den samma här träffa på ett op- 



Se sid. 126—130. 



