38 



Stansvik i Helsinge; Rimito; Orijärvi: Tammerfors (13); 

 SUlböle; Afvensor; Hcinola; Pargas (13); Åbo; Sordavala (18); 

 Kitelä (13). Dels hvit, dels röd, kristalliserad eller kristal- 

 linisk i pcgmatit. 



98. Spodumen. 



Kietyö i Tammela samt Pennikoja i Somero (18). Derb, 

 stråligt kristallinisk. 



99. Eleolit. 



Iivaara i Kuusamo. Derb med pyroxen och Iivaarit 

 (titan-granat) bildande eleolitsyenit (26).' 



100. Cancrinit. 



Kuusamo. Färglös, stråligt kristallinisk i Iivaara-sye- 

 niten (26). 



Sörnäs vid Helsingfors. Små hexagonala kristaller i 

 diabas, bildande en smal gång i oligoklas-gneisgranit. 



Anm. Att dessa några millimeter långa prismatiska till större 

 delen förvittrade kristaller äro cancrinit utvisas utom af deras ke- 

 miska reaktioner äfven af kristallformen: en mätning af vinkeln mel- 

 lan prisma och pyramid (eller rhomboeder?) i ett tunnslipadt prepa- 

 rat gaf 11572°! som närmar sig till den af Törnebohm i cancrinit- 

 syenit från Elfdalen funna vinkeln (116°). Cancrinit-diabasen från 

 Sörnäs, som äfven synes innehålla något nephelin, kan anses motsvara 

 nephelin-basalten i yngre formationer. 



101. Gongylit. 



Yli-Kitkajärvi i Kuusamo. Gula afrundade kristallindi- 

 vider, med tradig textur och utsläckning i polariseradt ljus 

 parallelt med trådarnas längdrigtning i talkskiffer; liknar 

 Cataspilit från Vermland och är möjligen i likhet med denna 

 en metamorfos af ett skapolitartadt mineral (Dipyr). Jemför 



