57 



Oligoklas-gneisgraniten kan på grund af sin ofta icke 

 blott i petrografiskt utan äfven i stratigrafiskt hänseende 

 gneisartade karakter betecknas såsom en lagergranit, till skil- 

 nad från den vanligen rent massformiga, tydligen eruptiva 

 mikroklin förande egentliga gneisgraniten. Att den förra är 

 äldre än den sednare visar sig deraf, att den röda graniten 

 inskjuter i den hvita större och mindre dels finkorniga, dels 

 grofkorniga (pegmatitartade) gångar, hvilka sednare i allmän- 

 het äro yngre samt innehålla muscovit, under det att de i 

 gneisen uppskjutande pegmatitgångarna vanligen blott inne- 

 hålla biotit, ett nytt bevis till de många förut befintliga för 

 pegmatitens beroende af det medium, hvari den förekommer. 

 Ett ytterligare kriterium på den hvita lagergranitens äldre 

 datum är den, att den stundom t. ex. vid Botby anträffas så- 

 som brottstycken i den eruptiva gneisgraniten. 



Den i Helsinge socken uppträdande oligoklas-lagergra- 

 niten är tydligen eqvivalent med den på flere andra ställen i 

 södra Finland förekommande oligoklasgraniten t. ex. den af 

 Gadolin vid vestra Ladoga stranden, den af Ramsay i Jaala 

 socken, den af mig i St. Michels socken anträffade. På sist- 

 nämnda ställe underlagrar den glimmergneisen och visar sig 

 sålunda vara, äldre än denna. Äfven den hvita graniten vid 

 Tammerfors och Wasa företer analogier med den nyssnämnda 

 lagergneisgraniten vid Helsingfors. 



Sammanställer man nu de i det föregående anförda 

 archaeiska formationerna i Helsinge socken erhåller man föl- 

 jande öfversigt af dem. 



Lagrade, resp. sedimentära formationer. 

 I. Hvit oligoldas-gneisgranit (primitiv lagergranit). 



