58 



II. Äldre laurentisk formation (fjällig, flasrig och skiffrig 

 glimmergneis). 



III. Yngre laurentisk formation (felsitskiffer, hornblendeskif- 

 fer och hornblendegneis samt kalksten). 



Massfotmiga, eruptiva Inlåningar. 



IV. liöd mikroklin-gneisgranit (älsta eruptiva granit). 



V. Äldre basislca eruptiver (syenit, diorit, amfibolit, gra- 

 natfels). 

 VI. Yngre basiska eruptiver (proterobas och diabas). 



II. Petrografisk undersökning. 



Den redan vid den makroskopiska undersökningen så 

 tydligt skönjbara förvandlingen af hornblendet i gnejsen till 

 glimmer (biotit), och denna åter i granat genom kontakten 

 med gneisgranit, bestyrkes på det bestämdaste genom den 

 mikroskopiska undersökningen, hvarvid tillika den närmare 

 tillgången vid denna metamorfos åtminstone antydningsvis 

 kan iakttagas. För att ådagalägga detta torde det vara lämp- 

 ligast att i detalj beskrifva några mera karakteristiska mi- 

 kroskopiska preparater, som jag gjort af åtskilliga gneisfrag- 

 menter i Helsinge socken. 



Af det ofvanför nämnda brottstycket af hornblendegneis, 

 afbildadt i Pl. II. fig. 1, har jag på gränsen mellan hornblen- 

 degneisen och dess genom metamorfosen uppkomna glimmer- 

 haltiga zon förfärdigat ett preparat af omkring fyra centi- 

 meters längd. Detta företer i den ena inåtvända ändan nä- 

 stan uteslutande eller öfvervägande hornblende, i midten horn- 

 blende och biotit till ungefär lika mängd, i den utåt mot 

 graniten vända delen åter öfvervägande biotit. Denna sed- 

 nare uppträder i form af långsträckta bruna, oredigt om kvar- 



