70 



Den vigtigaste och allmännast förekommande metamor- 

 fosen är onekligen den af amfibol, närmast pargasit, i biotit, 

 hvilken sistnämnda i kemiskt hänseende motsvarar den s. k. 

 Syntagmatiten eller pargasit — Ca 2 Si0 4 . Vid biotitbildnin- 

 gen bortgår sålunda calcium, och kalium inkommer i stället, 

 hvilkct förklarar öfvergången af gneisgranitens röda mikro- 

 kim i hvit plagioklas i omkretsen af hornblendegneisbrottstyc- 

 kena. Äfven något kiselsyra bortgår i likhet med förhållan- 

 det vid orthoklasens metamorfos i muscovit, och i sjelfva ver- 

 ket finner man en klar qvarz afsatt närmast omkring de se- 

 kundära biotitindividerna. Då nu äfven magnetit vid meta- 

 morfosen enligt regeln försvinner eller uppgår i den nybil- 

 dade biotiten, så kan man sålunda säga, att bergarten genom 

 granitens inverkan i stället för en basisk erhållit en acid 

 karakter. 



Men icke blott i kemiskt utan äfven i kristallokemiskt 

 eller med andra ord i mineralogiskt afseende kan man finna 

 en nära relation mellan ifrågavarande mineralier, hvilket kan 

 lemna en ytterligare förklaring öfver deras metamorfos. Detta 

 hoppas jag framdeles vid en allmän betraktning af minera- 

 liernas molekularstruktur och deras genetiska samband i detta 

 hänseende blifva i tillfälle att närmare ådagalägga. 



