125 



Af denna tabell framgår, att i April förekommit 4 åsk- 

 dagar, i Maj 13, i Juni 23, i Juli 27, i Augusti 20, i Sep- 

 tember 9, i Oktober 2, i November 1 och i December 1 åsk- 

 dag, eller under hela året 100 åskdagar, hvarförutom endast 

 kornblixt eller blixt utan dunder förekommit under 7 dagar 

 (4 i September och 3 i December). Samtliga anmälta hagél- 

 fall utan åska hafva inträfiat på dagar, då åskan låtit höra 

 sig någonstädes i landet. 



2. Åskvädrens förlopp under de särskilda åskväders- 

 dagarne. 



Man skiljer mellan två slag af åskväder: hvirfvelåsh 

 väder och värmcåsJwäder. Hvirfvelåskvädren visa sig pä 

 hvirfvelstormarnes (cyklonernas) främre sida och fortgå med 

 cyklonen från ort till ort. Värmeåskvädren åter uppträda 

 under perioder af hög sommarvärme vid jemt fördeladt luft- 

 tryck, vanligen under den varmaste tiden af dagen. I all- 

 mänhet torde äfven värmeåskvädren stå i samband med för- 

 handen varande svagare barometerminima. 



Flertalet i Finland 1887 observerade åskväder synas 

 hafva varit värmeåskväder. Enligt de gjorda iakttagelserna 

 synas de ofta uppstå nästan samtidigt öfver större landsträc- 

 kor. Tidigast på dagen visa de sig i Finska vikens skär- 

 gård. En speciel åskvädershärd synes skärgården mellan 

 Åland och Hangö utgöra. På öarne derstädes äro talrika 

 åskväder antecknade; de fortskrida derifrån åt N eller NE 

 till fasta landet. Deremot hafva från de längst ut belägna 

 fyrbåkarna på Bogskär, Lågskär och Utö endast några få 

 åskväder blifvit observerade. Äfven vid de öfriga fyrbå- 



