Revise uadmorskych vysek trigonometrickych bodü 



kräl. Ceskeho. 



1. Uvod. 



Komitet pro pfirodovedecky vyzkum Cech usnesl se po nävrbu zesnulöho 

 dvorniho rady professora Karla rytife Kofistky v bfeznu r. 1904 pfikrociti k revisi 

 vyäkovych kot jednotlivych bodü trigonometrickych, kterö uvädöjl se na topogra- 

 fickych mapäch a v rüznych publikacfcli jako uadmofskä vy§ky a docbäzeji tudi^ 

 velmi castöbo upotfebenl k ücelum technickym a pffrodovedeckym. 



Porovnäme-li tyto z rüznych pramenü cerpanö nadmorske vysiäy jednotlivych 

 bodü, shledäväme, ze se velmi casto znaöne lisi, a näsledkem toho nevlme, kterä 

 jest sprävnä nadmoi-skä vy§ka pfislulnöho bodu. 



Pfisluänä cisla nadmofskych vyäek pochäzeji od rüznych autorü, z rüznych 

 dob a byla rüznym zpüsobem stanovena. Nekdy nenl ani znämo, ktery bod a jakä 

 vyäkovä kota vzata byla za zäklad pfislusneho raefeni hypsometrickeho. 



Pokud se työe skutecnych nadmofskych vygek, vzta^eny jsou tyto v kräl. 

 <5esk6m ke dvema rüznym horizontüm zäkladnfm, a to k nullovemu bodu normdlu 



V Terstu a normälu v Kuxhafenu; näsledkem toho liäi se vyskove koty jednotlivych 

 bodü a nutno pfipojiti oznaßeni: „Vyskovä kota nad hladinou mofeJader- 

 sköho" aneb „Vygkovä kota nad nullovym bodem v Kuxhafenu". 



DalSI pfißinou neshody udävanych nadmofskych vy§ek jednotlivych bodü 



V kräl. Cesköm jest zpüsob, jehoz uzito bylo pfi hypsometricköm raefeni. Nad- 

 mofsk6 vysky jednotlivych bodü mü2eme urciti od pocäteönöho bodu, jehoz nad- 

 mofskou vyäku znäme, barometricky, trigonometricky nebo nivellaci. 



V nejstarsich dobäch u2ito bylo tömef vyhradnö barometricköho mßfenf 

 vysek. Zpüsob tento jest nejpohodlnejSl a nejrychlejsi; jest v§ak nejmönö sprävnym. 

 Staöl clsti udäni barometru ve stejnöm okamziku na dvou rüznych mi'stech povrchu 

 zemsköho a z rüzn6 vysky sloupce rtutovöho Ize urciti rozdÜ vysek obou bodü. 

 Znäme-li pak nadmofskou vyäku jednoho bodu, müzeme urciti snadno nadmofskou 



