vyäku (Iruböho hodu. Sprävnost vysledkü baronietricköho m6feni vyiaduje väak, aby 

 na oboii luistecb byly stejn6 atiiiosf^rickö pomöry. Näsledkem tobo nelze ilobfe 

 upotrebiti barometrickeho meteni vysek, a zejmöna jen jednoho barometru, na vetsi 

 vzdälenosti od pocäteCneho bodu. 



Sprävnöjäf vysledky vySkovych rozdilü dvou bodü obdizioie trigonoinetiickym 

 m6fenini vySek. Z dane uebo z niapy uicene vzdälenosti a z piluio luefen^lio lihlu 

 vysky, po pflpade ze zenitovö vzdälenosti, Ize trigonometricky uiciti vySkove rozdiiy 

 s ohledeni na refrakci paprskü svßtelnych a s obledem na zakriveni zeine. 



Tento zpüsob vyiaduje, abychoin znali horizontälnou vzdälenost dvou bodü 

 a nadmorskou vygkti jednoho bodu. Lze pak postui)n^ od hiadiuy niorske, podobnö 

 jako pii barometrickem mereni vyäek, urcovati nadnioiske vysky jednotlivych bodu 

 povichu zemsköho. Nutno vsak, aby trigonometritkemu möfenl vyäek pfedchäzelo 

 pov§echn6 rnöfeni pfislusue zemö, kterym urci se vzäjeninä horizontälnä poloha 

 jednotlivych bodu. Jsou to v prv6 iad6 trigouometricke body, kter6 tvoM vrcholy 

 trigonometiicke Site, ve kterä clselnß se urcuji delky jednotlivych stran, tedy hori- 

 zontälnä vzdälenosti jednotlivych trigonometrickych bodü. 



Pokud nebylo u näs provedeno mßfeDl cele i'ise (nieieni katasträlnö), bylo 

 nutno urcovati nadiuofsk6 vysky dülezitych bodü jen barouietricky ; teprv po skon- 

 cen6m mölenl katasträloem bylo mozuo stanoviti trigonometricky uailiuoiskö vysky 

 jednotlivych bodü. 



Nejpfesneji lze stanoviti nadmofskö vyäky jednotlivycii bodü t. zv. niTel- 

 lacf. Postupnou nivellaci od hiadiuy moiske lze urciti pfesne nadmofske vysky 

 jednotlivych bodü. Tento zpüsob jest praeny a vyzaduje dlouhö doby a znacneho 

 näkladu. Seznäme väak, ie pro licely niezinärodullio mörenl zeni6 provedena byla 

 t. ZV. nieziuärodnl pfesnä nivellace teiuöf v cel6 Evrope, a ze urceuo bylo tinito 

 zpüsobeui v kräl. Ceskem 2173 stälych bodü vyskovych, a jich nadmofskä vyäka 

 vzhledem ku hladine mofe Jaderskeho. 



Tyto vyäkove znaCky meziiiärodni pfesne nivellace tvoii dneäniho dne pfiro- 

 zeny zäklad dalsich hypsonietrickych pracl v kräl. Cesköm, a nutno tedy vztahovati 

 nadmofske vygky jednotlivych bodü kräl. Cesköho ke hladinö Jaderskeho mofe. 



Nadmofskö vysky jednotlivych bodü, urCen^ barometricky, trigonometricky 

 aneb nivellaci, maji tedy rüznou pfesnost a nutno dbäti teto okolnosti pfi porov- 

 näväni rüznych üdajü nadmofske vysky jednotlivych bodü. 



Uvedenymi okolnostmi jest znacne stlieno porovnäni rüznych üdajü nad- 

 mofske vyäky jednotlivych bodü a nutno pfedem seznati rüzne hypsometrick^ präce, 

 ktere provedeny byly v kräl. Cesk6m. 



2. Historitk^ v^^voj hypsometrickych praci v krAl. (osk^iii. 



V kräl. Cesköm u2il poprv6 r. 1786 professor Gerstner barometru 

 k mefeni vySek v Krkonosfch. Näsledujfciho roku pak 1^2 abb6 Tobias Gruber. 

 Pro dalSi präce hypsometricke bylo tfeba stanoviti nadmorskou vväku prazske 



