hvezdäray, resp. nulloväho bodu stupnice barometrickö pfIslu§neho tlakomöru. Z tö 

 priöiny konäna byla soucasne r. 1788 pozoroväni barometru v Kuxhafenu na Se- 

 vernim mofi a v Praze na universitni hvezdärtie. V Kuxhafenu pozoroval barometr 

 Woltmann; v Praze pak Gerstner, ktery z vysledkü techto pozoroväni poprv6 

 urcil uadmofskou vygku prazske hvezdärny hodnotou: 92 vid. sähü = 174-476 m 

 nad hladinou Severniho mofe (Kuxhafen). 



Astronom David, feditel prazske hvezdärny, snazil se v letech 1799 az 

 1805 uröiti nadmofskou vyäku prazskö hvezdärny vzhledem ke hladine Baltickeho 

 more. Pflslusnä barometrickä mefeni konala se na hvezdärnö v Praze, na Snözce 

 a ve Stargardu na Baltickem pobfezi. Jakozto vysledek pffslusnych vypo5tü udävä 

 David nadmofskou vysku prazske hvezdärny hodnotou: llOSS vid. sähü ^ 209-239 m. 



Jevil se tudiz rozdil mezi obema vysledky barometricköho mefeni hodnotou 

 34'763 m a jelikoz professor Gerstner pfi opetovan^m pokusu, urciti nadmofskou 

 vysku prazske hvezdärny, obdrzel stejnou hodnotu, pfidrzel se astronom David teto 

 kontrolovanö hodnoty a uvädel pro prazskou hvezdärnu nadmofskou vySku hodnotou 

 174-476 m nad hladinou Severniho mofe (Kuxhafen). 



Eeditel hvezdärny Kr eil, za nehoz zavösen byl normälny barometr do do- 

 lejsiho poschodi prazske hvezdärny (o 2-152 toisy nize), uvädi jakozto nadmofskou 

 vysku nulloveho bodu barometru prazske hvözdärny hodnotu 172'96 m. 



Pioku 1856 urcil professor Kofistka nadmofskou vy§ku tohoto bodu 

 z trigonometricköho möfeni okoli Prahy hodnotou 197-80 m. 



Dr. J. Böhm urcil r. 1856 nadmofskou vy§ku prazskö hvezdärny nivellaci 

 od nädrazi rak.-uher. spoleönosti stätnich drah hodnotou 190-84 m. 



Roku 1880 urcil podruhö professor Kofistka nadmofskou vygku 

 prazske hvözdärny pfesnou nivellaci, kterou mohl jiz pfipojiti na mezinärodni 

 pfesnou nivellaci, s kterou dospel vojensky zemöpisny listav tehoz roku na nädra^t 

 zäpadni drähy na Smichove. Kofistka uvädi konecnou hodnotu nadniofskö vy§ky 

 prazskö hvezdärny hodnotou 201-6961 m nad hladinou Jaderskeho mofe. 



Roku 1884 provedl nadporußik Marcial Ditsz vojensköho zemepisnöho 

 üstavu pfesnou nivellaci okoli Prahy a pokracoval po t6 v nivellaci smerem na 

 sever. Nadmofskö vy§ky jednotlivych vyskovych znacek v obvodu kräl. hlav. mösta 

 Prahy uvefejnil v pojednänf : „Praecisions Nivellement in und um Prag" 

 V roCniku 1885 casopisu „Mittheilungen des k. k. Militär-geographi- 

 schen Institutes in Wien"; die t6to publikace jest nadmofskä vygka pra^skö 

 hvezdärny 201-831 m nad hladinou Jadersk6ho mofe. Tuto nadmofskou vyäku 

 prazske hvözdärny dluzno v§ak poklädati za pfedbeznou; definitivnä jeji hodnota 

 uvefejnena byla po ukonöenöm vyrovnänl nivellacni siti r. 1897 ve spise: „Die 

 Ergebnisse des Pr aecisions-Nivellemen t in der österreichisch- 

 ungarischen Monarchie. Westlicher Theil", vydanem c. a k. vojenskym zeme- 

 pisnym listavem ve Vidni. Nadmofskä vyska vyskovö znacky na hvezdärue prazskö 

 university uvedena jest tarn hodnotou 192-6074 m a jest tudi^ nadmofskä vyäka 

 nulloveho bodu barometru prazske hvezdärny: 201-7402 m nad hladinou Jader- 

 skeho mofe. 



