8 



Srovnä,ine-li uvedenö hoduoty nadmofskö vyäky piaiske hvezddrny, obdr^fuie 

 zajiraavd vysledky, jak mönila se postupnS liodnota naduiofske vyäky prazskö 

 hvezddrny. Jelikoz tato tvofila vychodisko a poCdtek daläfch barometrickyeh mi^renl 

 V kräl. Cesköra, pfenääely se pfirozenö tyto rozdily na vSechny odvozenö vysledky 

 nadmorskych vyäek jednotlivych bodü kräl. Ceskeho. 



I. Nadmoiskö vysky prazsk^ hvezddrny (niilla baroinetr u). 



Nadmorskä 



vvska V m 



Poznaniky 



1786 



Prof. Gerstner 



174-476 



1799 



Prof. David 



209-239 





Äed. Kreil 



172-9Ü 



1856 



Professor Kofistka 



107-80 



1866 



Dr. J. Böhm 



190-84 



1880 



Prof. Kofistka 



2(11-0961 



1884 



M. Dits 



201-831 



1897 



Voj. zemep. üstar 



201-7402 



Kuxhafeii v SeTernfm mori 



Stargard na Raltickäm mofi 



Tlakomer pfenesen o 2-152 toisy nfze 



Trigonometricky 



Nivellaci od stätn(bu nädrazf 



Pfesnou nivellaci. Terst 



V tabulce I. uvedeny jsou püvodni hodnoty, kter6 by bylo treba opraviti 

 rozdfi nulJovych bodü normdlu terstsköho a kuxhafensköho ; luimo to tfeba 

 opraviti prv6 dve naduioi-ske vyäky o liodnotu 2-152 toisy, jelikoz prenesen byl 

 noriuäluy baroinetr do jiiiöho patra hvezddrny prazske university. 



Uvedenä tabuika „Nadmofskych vyäek praäskö hvßzddrny" uka- 

 zuje mimo to, jakö rozdfly Ize cekati pfi srovndni nadmorskych vyäek jednotlivych 

 bodü, urcenych v lüznych intervalech casovych. Zejm6na düleiitou jest hodnota 

 nadmorskö vyäky z r. 1856 a 1897, kter6 lisf se o 3-94»». Prva hodnota odvozena 

 byla patrnö z vysledkü rakouskeho inöfeni katastrdlneho; hodnota driihd odvozena 

 jest z vysledkü mezindrodnf presnä nivellace. 



Patentein cisafe Frantiska I. ze dne 23. prosince 1817 narfzeno bylo v naäi 

 ffsi novo inörenf katastrdlne, jehoz vysledkem jsou podnes uzivanö katastrdlnö niapy 

 jednotlivych obci a na jehoz zdkladö zhotoveny, zmenäenlui map katasträlnych, 

 dnesni mapy vojenskö. 



Zdkladem mefenl katasträlnöho jsou trigonometrickä site I.. IL a III. fddu 

 odvozenö z pn'iuo inerenych zdkladen. Tyto sftö tvofl soustavu trojiibelnlkü, |)olo- 

 Äenou po celöin mocndfstvi. Jakozto vrcholy jednotlivych trojiihelnfkü, aneb za t. zv. 

 trigonometrickö body, voleriy vysokö kopce aneb nilsta, kterd poskytuji voliiy roz- 



