12 



Y krdl. Cesköiu uadmofskö vyäky vzhledem k nullov6mu bodu vodocetu v pfistavii 

 Kuxhafeu. Nullovy bod melnick^ho normälu byl o 160' 162 m nad nullov3'm bodem 

 normälu v Kuxhafenu. 



Roku 1869 opraveiia tato hodnota die beiKiiskö publikacc na hodnotu 

 504'362 ryiiskych stop =^ 158'269 m. Nullovy bod luelnicköho iioniuilu tvofll pak 

 vychodiätö nivellace povodf Vltavy od M61ulka az do Budöjovic, kterä byla dokon- 

 ^ena r. 1887. Nadraofske vyäky byly difve udäväny v mite sähov«^. Diie 1. ledna 

 1872 pfepocitäny nadmofskö vysky ua uiiru metrovou a rlciii vodocety opatfeny 

 metrovou stupnicl. Pfi töto pfllezitosti zvyäen byl nullov^ bod melnickeho uormälu 

 1'893 III, aby nevyskytovalo se ziSpornö cteni vodocetu; jest tudiz dnesni kota 

 nullovälio bodu melnickeho normalu 160' 162 m nad nullovy m bodem normitlu 

 kuxhafensk6bo. 



Nadmofskä vy.sky vztazenc^ ke bladiuö Jaderskeho mofe (normal terstsky) 

 li§i se od nadraorskych vyäek, vztazeoycb k nullovömu bodu norraäiu kuxhafen- 

 sk6ho. Dlii^no tedy znäti rozdil obou üdajü a piipojiti k udane naduioiske vysce, 

 ke kteremu niofi vztabuje se pfislusoä nadmofskcl vygka. 



ObyCejne udävä se rozdil niezi nullovym bodem normälu terstsköho a nor- 

 malu kuxhafenskeho hoduotou — 4'808 »». 



Srovuäme-li vyäkove koty nullovych bodu labskych a vltavskych vodoCetü, 

 kterö pfipojeny byly k mezinärodni pfesuö nivellaci vojensk^ho zemepisnöho üstavu, 

 tedy na nullovy bod terstsky, obdrzime tyto hodnoty: 



IV. Rozdil y uadmorskych vysek vzta^eiiych na Terst a na 



K u X li a f p n. 



B o d 



Nadmofskd vyska vzta- 

 zenä na 



Rozdil V m 



Kuxhafen 



Terst 



NuUoTV bod normälu v Dfefiine .... 



^ „ ..V Usti n. Labern . 



„ „ „ staromest. v Praze 



„ „ „V Budfijovicicli . . 



1 



I 127-262 m 



I 137-966 „ 



190734 , 



387-387 „ 



122-4369 m 

 133- 113.-) . 

 186-X070 „ 

 382-4089 „ 



4-82fiI 

 4-8426 

 49270 

 4-9781 



Neni tedy zcela sprävnou hodnota 4808 m, o kterou jsou meuäi nadraofske 

 vyäky vztazenö na Terst proti nadmofskym vyskiim vzta^enym na Kuxhafen, jak 

 se totii übycejne uddvii Tento rozdil Kuxhafen-Terst neni patrnö velicinou .stälou 

 a m§nl se die vzdalenosti od pocätecnöho bodu. Pricinou tobo jest pravdepodobnä 

 chyba nivellace polabskö a mezinärodni pfesne nivellace. T6to pravd6podobQe 

 chyby nivellacni pribyvA se vzdilleuosti a urfi se pro mezinärodni pfesnou nivellaci 

 die vzorce: 



»• = + 2-8 Vö*"'. 



