15 



Nadmofskö vygky uvedeiiych 40 bodü trigonometrickych mefeni stupnovöho 

 nejsou uröeny die vysledkü mezinärodni pfesne nivellace, kterä nebyla jestö v tö 

 dobö provedena. Odvozeny byly trigonometricky, a vychodiätö novebo bypsometri- 

 ck4ho mefeni v kräl. Ceskem tvofil trigonometricky bod Fliegengans u Hrusova 

 nedaleko Mikulova na Morave. 



Vyäkovö koty trigonometrickych bodu kräl. Öeskeho, uiCene Sterneckem, 

 tvofily pak zäklad vojensköho mapoväni a dalllho hypsometrick^ho möfenf. V kazdö 

 ctverecne mlli urCeny byti m61y vojenskymi raapeury nadmofskö vysky 800 ai 

 900 daläich bodü, a to trigonometrickym mefenlm. Nadmofskö V5'äky jednotlivych 

 bodü, takto uröene, udäuy jsou cästeönö jen ölselnö na mapäcli vojenskeho zeme- 

 pisnöho dstavu, pokud misto staöilo; ostatni'ch uzito ke konstrukci vrstevnic a ne- 

 byly uvefejneny. 



Tim pfichäzime k iiadmofskym vyskäm trigonometrickych bodü kräl. Ce- 

 sköho, ktere urceay byly vojenskym zemepisiiym üstavem, a ktere lisi se od di-i- 

 vöjäich nadmofskych vySek t^chze bodü, ktere stanoveny byly die vysledkü mefeni 

 katasträln^ho. 



V näsledujici stati porovnäny budou vysledky obou mefeni. 



Jak V üvodu bylo uvedeno, Ize uejpfesneji urciti vySkove koty jednotlivych 

 bodü postupnou nivellaci. 



Mezinärodni komise pro stfedoevropske mereni stupnovö, kterym se mel 

 stanoviti tvar a rozmöry zemö, usnesla se r. 1864, aby vedle trigonometricköho 

 mefeni vyäek jednotlivych trigonometrickych bodü provedena byla pfesnä nivellace 

 ve väech stfedoevropskych stätech. Touto pfesnou nivellaci urciti se raely v prve 

 fade vyäkove rozdily mofskych hladin, jeiikoÄ uvädölo se casto, ie hladina Stfedo- 

 zemniho mofe vykazuje depressi proti hladinö Severniho a Balticköho mofe. Mimo 

 to möl byti stanoven vetäi poöet stälych bodü vyäkovych s pfesne urcenou nad- 

 mofskou vySkou pro ruzn^ ücely tecbnicke a pfirodovödeckö, zejmena v§ak pro bez- 

 peöne zjiäteni zmön povrchu zemskeho ve sm#ru vertikälnem. 



V nasem mocnäfstvi svöfeny byly tyto präce c. a k. vojenskömu zemöpis- 

 n6mu listavu ve Vidni a konä je oddeleni geodetickö a astronomicke tehoz üstavu, 

 jehoz sprävcem byl az do r. 1906 plukovnik dr. Robert Doublebsky ze Sterneckü. 



V kräl. Öeskem provedena byla mezinärodni pfesnä nivellace v letech 1877 

 a2 1880; po te bylo nivelloväno roku 1884 a konefine od r. 1892 az do r. 1894. 



Roku 1879 dospßla pfesnä nivellace vojenskeho zemepisnöho üstavu, konanä 

 z Plzne po öeskö zäpadni dräze, az k smichovsk6mu nädrazi v Praze. 



Roku 1884 provedl c. a k. nadporuöik Martial Dits pfesnou nivellaci 

 V Praze a v nejblizäim okoli a pokraüoval po t6 severnim smerem az ku hranicim 

 saskym. Pfedbeznö hodnoty nadmofskych vysek jednotlivych vyäkovych znacek, 

 oznaCenych näpisem : „Hoehen-Marke" uvefejnil r. 1885 M. Dits v pojednäni 

 „Praecisions Nivellement in und um Prag" ve zpräväch vojenskeho zeme- 

 pisn^ho üstavu. 



Mezinärodni pfesnou nivellaci urceno celkem v kräl. Cesköm 217.^ stälych 

 bodü vyskovych, a jelikoz znäme pfesnou nadmofskou vyäku techto bodü, Ize jich 

 pou^iti s vyhodou ku daläim pracim hypsometrickym. 



