17 



Drive udävane nadmofske vyäky odvozeny trigonümetrlckym möfenim aneb 

 barometricky, a jelikoz hromadily se chyby, nebylo mozno urciti pfesne nadmofske 

 vy§ky jeduotlivych bodü. 



Jest tedy zcela prirozeuo, ze lisi se nadmofske vylky bodü, kterö byly 

 urceny pfesnou nivellacl, od nadmofskych vygek techze bodü, urcenycli trigono- 

 metricky vojenskjm zemöpisaym üstavem aneb üfadem katasträlnym. 



Doklady toho uvedeuy budou v näsledujfclch odstavdcli. 



Näsledkem tolio mäme v kräl. Cesk^m pro tyt6i. body rüzne nadmorskö 

 vysky a z t6 pflfiiny jjoukazoval professor Kofistka ua uutnost revise nadmofskych 

 vyäek trigonometrickych bodü v kräl. Ceskem a zavedeni spolecnöho nulloveho 

 bodu aneb spolecneho nuUovöho horizontu. Pfi svycli bypsometrickych pracich 



V kräl. Gesk6m uzfval od r. 1854 Kofistka vy§kovych kot, kterö mu dovolil opsati 

 vojensky zemepisny üstav ve Vidni, a ty2 lituje, ze pflslusn6 vyäkovekoty nejsou dosud 

 publikoväny. Professoru Kofistkovi pfisiuäi rovnez zäsluha o to, ze revise nadmof- 

 skych vy§ek V kräl. Cesk6m stala se skutkem a ze svefena byla komitetem ku 

 prfrodovedeckemu vyzkumu Cech autoru t6to zprävy. 



Dneäniho dne doporucuje se, s ohledem na mezinärodui pfesnou nivellaci 

 Yojensköho zemöpisneho üstavu, zavösti jako jeduotny nullovy bod a zäkladnf hori- 

 zont nullov}^ bod normälu mofskebo na mollo Sartorio v Terstu. 



Nullovy bod tohoto normälu jest o 1'128 m nad stfednl hladinou Jaderskeho 

 mofe a pfisluänä zäkladni vySkovä znacka rakouske pfesnö nivellace jest pak 

 ä-224 m nad nuUovym bodem terstskeho normälu ; mä tudl2 poeäteönä znacka 

 rakouske pfesn§ nivellace nadmofskou vyäku 3-352 m nad hladinou Jadersköho mofe. 



Hodnotu tuto urcil professor dr. Farolfi s ohledem na barometricky 

 tlak vzduchu, s ohledem na pfiliv a odiiv mofsky a konecne s ohledem na vzed- 

 muti hladiny mofske vötrem. Po dlouholetöm pozoroväni jest urcena tato hodnota 

 az na 1 cm pfesnö. 



Ponövadz tato zäkladni a pocäteönä znacka vySkovä mezinärodni pfesnö 

 nivellace jest vzdälena od stfedu nasi fiäe, melo se urciti vice zäkladnlch bodü 

 na rüznych mlstech naselio mocnäfstvi. Mista tato, na kterych zfizeuy byti möly 

 tyto zäkladni znaöky (Urmarke), volena byti mala tarn, kde netfeba obävati se 

 klesäni povrchu zemsköho. 



Jakozto mIsta, uvedene podmlnce vyhovujici, oznacena byla fiäskym geolo- 

 gickym üstavem rulovä a zulovä pohoff. Pro druhy zäkladni bod voleno raisto v üdoli 

 Drävy, pobllz ji^nl drähy mezi stanicemi Maria Rast a Fall na rulovem plateau 



V jiznim Styrsku. 



Jiny zäkladnf bod rakouske pfesne nivellace zfizen jest u mesta Liäova 

 pobliz Budöjovic na zulove nähorni rovinö a opötovanou nivellaci urcena jeho nad- 

 mofskä vyäka hodnotou 565-1483 m nad hladinou Jaderskeho mofe. 



Celkem zfizeno bylo sedm zäkladnlch bodü vyskovych pro rakouskou pfesnou 

 nivellaci na rüznych mfstech fi§e; pro kräl. Öesk^ platl tedy jako zäkladni bod 

 vyäkovy zäkladni znaöka u Lisova. Zafizenl jejl popsäno jest v III. dile ,,Geo- 

 desie nizSI". 



Pokud se tyce daläich nivellacnich pracf v okoli Prahy, mozno uvesti die 

 publikace professora Kofistky „Nove vysledky zememerstvi v Cechäch", 



Prof. Novotny : Revise nadmofskych vysek. 2 



