24 



Z uvedent^ho plyiie, ie iielze odvoiiiti jednotn^ clslo pfevodii^ pro pfevod 

 vyäkovych kot katasträlnych na vySkove koty vojeriskeho zem^pisn6lio üstavu. 

 Toto cfslo jest pro ruznö kiaje kiäl. Öeskölio ruzne. Nelze tedy opraviti vygkov^ 

 koty katasträlne a nutno je pokud mo2uo vylouciti z daläiho upotfebeni |)ro präce 

 hypsometiickö. 



4. Porovuäui nadniorskych vysek vojeuskeho zemepisiiölio üstavu 

 s vysledky iiieziiiärodni presii«* nivellace. 



Jelikoi vyskove koty vojenskych map urceny byly trigononietricky ze 40 

 zäkladnich bodü,a to jiz r. 1876, tedy provedenliu trigoiionietricke nivellace, ne- 

 mohou se tyto vy§kov6 koty shodovati s vysledky pfesn6 nivellate, kterä provedena 

 byla V letecli pozd^jäich. 



Pro näs jest vsak opät dülezitou otäzka, jake jsou difference mezi vysko- 

 vymi kotami vojenskych map a mezi vyskovymi kotanii iakousk6 pfesn6 nivellace. 



Pfisluäny rozdil Ize jiz dneäniho dne zjistiti na pf. na trigonometricköm 

 bodu Däblice u Prahy. Pfi rakouske pfesnö nivellaci pojat byl tento bod do 

 nivellacnfho tahu cfs. 103, ktery spojuje Prahu s Turnovem. 



Pocätek teto nivellace tvofila vyskovii znacka Cfs. 4452 na nädraii rak. 

 severozäpadnf drähy a nivelloväuo bylo po drdze az do Libne a odtud po silnici 

 pres Kobylisy k Däblicüm a na Däblickou boru; odtud pak do Cakovic a po ceskö 

 severnl dräze az do Turnova. 



Do piskovcovöho pilife, ktery oznacujc trigononietricky bod „Däblice", 

 osazena jest vyäkovä znaöka a urcena jeji nadniorskä vy§ka. Die publikace ,Er- 

 gebnisse des Praecisions-Nivellement in der österreichisch-unga- 

 rischen Monarchie" jest vyskovä kota t^to znacky (eis- 4469) 3ö9'7977 m; 

 die udänl vojenske mapy 1 : 75.000 z r. 1881 jest nadmofskfi vyäka trigonoinetri- 

 ckeho bodu Dabiice 356 m, tedy o 3-797 m menäf vyäkovö koty A Däblice, 

 urcene meziuärodnl pfesnou nivellaci. JelikoÄ osa bronzoveho kuzele vy§kov6 znaCky 

 jest as 0-4 m nad pfirozenyin üzemfui v piskovcov6ui pilifi, nutno zuiensiti uve- 

 deny rozdil o 4 m, jelikoz uadniofskä vyska udauä v mape vojen.sk^ho zemö- 

 pisneho üstavu vztahuje se zajistö ku prirozenämu terrainu u dneäniho pilife. 

 Jelikoz pro mefenf Libne a pro trigonometrickou sit Prahy byla zHzcna nad tiinto 

 pillrem mörickä rozbledna se strednlm piKieiu, nasazenyni piinio na kainenny pilir, 

 s kterym spojen jest bedn^nini, nebylo niozno piinio meriti vy§ku bronzoveho 

 kuzele nad pfirozenym üzeraini; jest tudIÄ hodnota 04 m liodnotou pfibii^nou 

 a teprv po odstranunl bedneui bude niozno uriiiti pfesnö tuto hoduotu a rozdil 

 vyskove koty mezinärodnl nivellace a vyäkove koty uveden(5 v niap6 vojensköho 

 zeniepisnöho üstavu. 



Uvedeny rozdil 3797 nt aneb 3 4 m nebude stalyni pro celö kral. Ceske, 

 podobnö jako nebyl stälyni rozdil mezi vyskovymi kotanii katasträlnynii (1830) 

 a raezi vyäkovymi kotami vojenskölio zemepisneho üstavu (1877). 



Pokusmez se nynl zjistiti tyto rozdlly nadniorskych vyäek pfesn6 nivellace 

 a nadmorskych vyäek, uvedenycli na niapach vojenskdio zemepiso6ho üstavu. 



