28 



5. Zavfrecny posudek a zpusob revise nadnioiskyoh v^-Sek düleiitjch 



bodvi. 



Jedinym spolehlivym vycliodiätem kazdäho novöho liypsometricköho mörenl 

 jsou tudiz (Ineäniho dne jedinö nadiiiofske vySky iircenö pfi meziiifirodnf pfesne 

 nivellaci v kral. Cesk6m. K nejbliisi znacce vysknve inezin<irodn( presüö nivellace 

 nutno tudi2 pfipojiti dneSniho dne ka^d6 nov6 trigonometrickö mefeni vySek a ka^dou 

 nivellaci, märae-li obdrzeti spiävnö hodnoty nadmofskych vygek. 



Z t6 pffciny bylo by velini vhodnö, kdyby bylo zakoneni a üfedniini pfed- 

 pisy stanoveno, ze pri kazd^ rozsählejsf nivellaci nutno vycbäzeti od vyäkov6 znacky 



Obr. 3. 



f^yy l Bobiiov 



■»/u/ir 



(ikfiiho 



niezindrodni presuö nivellace aneb od i)evn6ho bodu vySkovöho, jelio2 nadmorskä 

 vyska byla jiz dfive odvozena od jine vyäkovö znacky mezinärodni presnö nivellace 



Podobnö pfedpisy stävaji v Nöinecku, kde mimo to pfedepsilna jest ur6itd 

 hodnota piümörne a pravdöpodobnt5 cliyby nivellaCnl na dölku 1 hn nivellovane 

 trati; stejnä pfedpisy bylo by nutuo zavesti t62 u näs. 



Uvazime-li, jak rozsi'ihlou jest uivella6ni sl£ pro üpravu Vltavy a Labe, jakoz 

 i v§ech pfitokfl, a jakou delku majl zeleznicnö tratö v kral. Öesköm, pfijdenie 

 k tOHiu pfesvidfeni, ze ji^ dneäulbo dne in^li bychoui velnii znaCn^ poCet bodu 

 se sprävne urCenou nadniofskou vyäkou. 



