30 



Traf eis. 97: Üsti nad Orlicf-Bobisov. Pfipojeni na pruskou nivellaci. 

 „ „ 98: Starkoc-Pardubice. 



„ 99: Pofici-Starkoc. 



„ „ 100: Starkoc-Slanä. Pfipojeni na pruskou nivellaci. 



„ 101 : Turnov-PoI-icl (Parsciinitz), 



^ , 102: Pofici-Libava. Pfipojeni na pruskou nivellaci. 



„ „ 103: Praha-Turnov. Pres Däblice a pote po severni dräze. 



„ „ 104: Praha, niidrazl rak. severozäp. drähy a nadrazl spol. rak.-uh. statnl 

 drähy. 



„ , 105: Zitava-Turnov. 



„ „ 106: Podmokly-Zitava. 



, „ 107: Usti nad Labem-Podmokly. Pfipojeni na saskou nivellaci. 



„ „ 108: Podinokly-Vysoky Sneänfk. „ „ ., ., 



n „ 109: Z Prahy do Üstl nad Labeni. PoboCnä nivellace k labskömu norniälu. 



„ 110: Plsefnd bräna v Praze (Bruska), nädrazi v Bubnech, rak. severo- 

 zäpadnf nädrazi v Praze. 



, „ Hl: Praba, Karlüv uiost, Bruska, Pise6nä bräna. 



„ 112: Praha, Karlüv most, nädrazi stätnl drähy. PoboCnä nivellace k staro- 

 möstskemu vodocetu. 



„ „ 113: Praha-Nädra^l na Smlchovö-Karlüv most. 



,, „ 114: Z Chomutova do Üsti nad Labern. Pobocnä nivellace do Mostu. 



„ „ 115: Plzen-Chomutov. PoboCnä nivellace k A Plzen farni chrära. 



„ „ 116: Chomutov-Unterwiesenthal. Pfipojeni na Sasko. 



„ „ 117: Plzen-Cheb. PoboCnä nivellace k zäkladne trigonom. slte. 



„ „ 118: Cheb-Choniutov. Poboctiä nivellace k A Chodov. 



Kdyz seznali jsme, kterymi smery provedena byla luezinärodnl pfesnä nivel- 

 lace V kräl. Cesköui, mozno v urcitöm pfipadu mefeni hypsoiuetricköho urciti 

 snadno nejblizäi znacku vySkovou mezinärodnl pfesnö nivellace. 



Pfisluänä nadmofskä vyska udäna jest ölselne v publikaci vojensköho zeniö- 

 pisn6ho listavu ve VIdni : „Die Ergebnisse des Praecisions-Nivell einen t 

 in der österreichisch-ungarischen Monarchie. Westlicher Theil." 

 Wien 1897. 



Z uvedeneho plyne nutnost revise uadraofskych vysek jednotlivych bodu 

 kräl. Ceskeho, kterou navrhoval ji2 r. 1884 professor Kofistka. Revise tato neniohla 

 se dfive konati, pokud nebyly uvefejnöny vysledky pfe?n6 nivellace vojensk^ho 

 zemepisneho ustavu, coz stalo se teprve r. 1897, jelikoä revise nadmofskych vyäek 

 jest moznou toliko na zäkladö inezinäroiini pfesne nivellace. 



Revise tato jest nutnou pro ücely kartograficke, technickä, geologickä a pfl- 

 rodovödecke a dluzuo ji vykonati tak, aby vyhov^no bylo vsem uvedenyni üCeläin 

 a potfebäm. Zejmena bude nutno vykonati a zafiditi tuto revisi tak, aby bylo 

 niozno zjistiti znieny povrchu zemsk^ho ve smöru vertikälnem, kterä dnes, tusfmc, 

 ale zjistiti nemözeme. 



