32 



Die publikace vojenskeho zem6pisii(5ho üstavu ve Vidni z r. 1897 jest niul- 

 mofskd vyska vyäkove znacky na Däblicke bore (Cfs. 4469 0'-35y'7977 in nad 

 hlatliuou Jatleiskeho uiore. Vyskova znacka (Hoelieii-Markei byla osazena do pi- 

 skovcovöho pillfe, ktery ozuaCuje ptlsluSny trigonometricky bod. Zaclioval se vsak 

 diies Jen broiizovy ku;^el, ktery vyünivä z pilife a jest as 40 cm nad ])rirozenym 

 teröueui. Hoduotu tuto nebylu mo2no uyni pfesn^ vysetriti, jeliko^ pilii- ublozen 

 jest prkny, kterä podporuji stfednf pillf möfickö rozliledny, kterä zrizeua byla na 

 Däblickö hofe pfi möreni Libn6. 



Die specidlue mapy vojeusk6bo zemöpisneho üstavu jest naiiiuofsKa vvSka 

 ADäblice ."556 m; jest tudii zde rozdil -;- 3'7977 »i aneb s oliledeni na osu 

 brouzov^ho kuzele, ktera jest o Ü4 w» nad teränem, lozdll 3"3977 m =: 3"4 »». 



Tim bylo mozno pfedem zjistiti, ie nadmofsk^ vyäky jednotlivych bodü na 

 mapach vojenskeho zemepisn6ho üstavu uväddnö. jsou o 34 »» menSi skutecnych 

 nadmorskych vj^äek nad hladinou Jadersköho niore. Jeliko2 vsak nelze dnes zjistiti 

 vy§ku bronzov6ho kuzele nad terönem, ueni tato hodnota zcela jistoii. Minio to 

 daly se s bezpecnosti oCekcävati diflFerence na ostatnich trigononietrickych bodech 

 uasledkeni rüzoych okolnosti a nasledkem nepresnosti nzitych drive inethod. 



Po t6 vyhledäny uveden6 trigonometricky body III. f.4du mefenl katasträlneho. 

 Zachoval se väak jedine meznik, oznacujicf trigonometricky bod Vidoule u Jinouic. 

 Meznik lezi na mezi pfi cest? z Jinonic do KoSfr na mthornl rovinö a o[)atfen 

 jest pismeuy K. V. 



Meznik trigonometrickäho bodu U kiiiku se nezachoval. Pololia bodu 

 vytyCena die katastriilne mapy a osazen tam Äiilovy meznik rozmörö 20 X 20 X 60 cm. 



Trigonometiicky bod Strahov jest v obvodu katasträlne obce Stresoviee 

 u Prahy, na rozpadlych iiradbach möstskych za Strahovskou branou. Katasträlny 

 meznik se nezachoval. Poloha jeho vytycena die katasträlnö mapy a osazen tam 

 uovy zulovy meznik, jehoz uzito jako trigonometrickäho bodu pfi uovem mffeni 

 Libn^, a zfizena tarn pyramida. 



Professor Kofistka oznaCuje tento bod „Sandberg I.". Na uvedeuycli 

 hradbäch jest totiz stabilisovdn jest6 druhy bod „Sandberg IL", a to kusem 

 vüdnilio potrubi ze sliveneck^ho mramoru. Tento bod jest na jihozdpadnim vybözku 

 byvalycii bradeb a poskytuje lepäl rozhled na Prahu a Ko§ife nez prvy bod. 



Vyäku prv6ho bodu uddvä professor Kofistka hodnotou 18560 vid. säliü 

 ^35199 m. (Viz „Studien über die Methoden und die Benützung hypsometrischer 

 Arbeiten. Gotha 1858.) Pro trigonometricky bod U kfl^ku udäva professor Ki»- 

 ristka nadmof.skou vyäku hodnotou 14418 vId. sähü = 273 44 m. 



Pfi töto prohlidce üzeml bylo souöasne rozhodnuto, ze nadmofskä vyäka 

 A Vidoule odvodi se pfesnou nivellaci od vyskovö znaöky mezinärodni pfesn6 

 nivellace na pfijimaci budovt^ nadra^i bu5t^hrailsk6 drdhy na Smichovf; nadmofskä 

 vySka trigonometrickeho bodu Strahov pak pfesnou nivellaci od vyäkovö znackv 

 mezinärodni pfesn6 nivellace na nädra^i v Brusce a na t. zv. piseckö bränö; nad- 

 mofskä vyska A U kffzku pak od vyskove znaCky v nädrazi rak.-uh. spoleönosti 

 .stätnich drah v HybernsktS ulici. 



