Vå 
dale”. Mon ikke denne dunkelviolette Farve paa Kroppens bageste 
Del tyder paa, at hele Kroppen oprindelig netop har haft denne 
Farve, og at den er blevet skrabet bort (som paa mit Original- 
eksemplar). 
Efter at jeg nu har omtalt de vigtigste Lighedspunkter, vil 
jeg fremhæve de Forhold, hvori jeg finder Uligheden størst imellem 
disse to Arter, og skal først fremhæve, at det, da jeg sammen- 
lignede min Fisk med Ginthers Beskrivelse og Afbildning af 
A. carbo"), aldrig faldt mig ind, at den kunde henføres til den 
Art, thi bl.a. var dens 1. Rygfinne forholdsvis meget lavere”), 
end den skulde være hos A. carbo, dens Hoved kortere og dens 
Øjne mindre. 
Naar jeg nu sammenligner mine 3 Eksemplarer med Griegs 
Beskrivelse og Afbildning (som desværre kun omfatter Hovedet og 
den forreste Del af Kroppen) af hans Eksemplar af A. carbo, saa 
finder jeg straks den samme Forskel: Hos Griegs Ekspl. er 1. 
Rygfinues største Højde (længste Straale) 39 mm., Legemets største 
Højde 83 mm.; Finnens Højde altsaa næsten Halvdelen af Legemets 
Højde. Hos 4. Schmidti er samme Finnes Højde kun lidt over en 
Tredjedel af Legemets største Højde (39 : 90). 
Hos Griegs Eksemplar er Hovedets Længde (maalt fra Spidsen 
af Overkæben) c. 1/5 af Totallængden (1 : 5,05), hos mit (maalt paa 
samme Maade) betydelig mindre (1: 5,384). Desuden er Legemet 
betydelig mere langstrakt, idet dets største Højde naar ikke !/12 
af Længden, medens denne hos A. Schmidti er 10/2 Gang saa 
stor som Hovedets Længde. Endvidere er Brystfinnen forholdsvis 
betydelig længere hos A. carbo; den er længere end Legemets 
største Højde (88:83), men hos 4. Schmidti betydelig kortere 
(46:99). 
Det større Antal Straaler i Gatfinnen er allerede blevet om- 
talt; men da Grieg mener, at nogle af Straalerne er gaaet tabt, 
saa vil jeg ikke tillægge det nogen større Betydning. 
I Challenger Keport VOL XXIE SS. 210, PL VE. 
”) Paa min Afbildning er denne Finne møn lidt for lav. 
Vidensk. Meddel. fra Dansk naturh, Foren. Bd. 65. 2 
