28 
Naar man sammenligner ovenstaaende Beskrivelse og Maal med 
Ginthers?") og Moreau's?”) Beskrivelser af Phycis mediterraneus, 
saa viser Forskellen sig først og fremmest i det lave Straaleantal 
i Finnerne hos min Art, idet dette hos P, mediterraneus, ifølge 
Moreau er følgende: D.? 9—11, D.? 57—65, A. 55—60, C. 27— 
29, P. 17—18, V. 1 (2—3); desuden er Øjnene hos min Art 
mindre (betydelig mindre end Pandebenets Bredde mellem Øjnene), 
Hagetraaden og Bugfinnerne meget kortere, Gatfinnen kortere, 
Gattet længere tilbage, under 10. Straale i 2. Rygfinne (under 5. 
hos P.m.) og 1. Rygfinne omtrent ligesaa lang som høj (naar der 
ses bort fra den forlængede Straale). Skællenes Antal langs Side- 
linien er betydelig større hos min Art (c. 160 imod c. 130), 
oa: Skællene mindre. Endelig er Farven tildels forskellig, f. Eks. 
paa Bugfinner og i Mundhulen. — M. H. t. Straaleantal i Ryg- 
og Gatfinne stemmer den nogenlunde overens med Phycis Aldrichii 
Brown”), men afviger ellers i flere Forhold fra denne, forøvrigt lidet 
kendte, nordatlantiske Art. 
Jeg synes af det ovenfor anførte, at der er god Grund til at 
opstille dette islandske Eksemplar som en selvstændig Art. Men 
det er dog ikke usandsynligt, at den med Tiden vil vise sig at 
være en nordisk Varietet af Ph. mediterraneus, og at Kløften 
imellem dem vil udfyldes af Overgangsformer, som maaske har 
hjemme paa dybere Vand langs Vestevropas Kyster. 
6.  Hippoglossus hippoglossoides (Walb.). Hellefisken. 
Jeg har i min Oversigt, S. 72, gjort Rede for denne Fisks 
Forekomst ved Island, og ifølge den Redegørelse maa den nærmest 
betegnes som ret sjælden paa lavere Vand (indenfor 200 Fv.- 
Kurven). Men siden har jeg faaet Oplysninger om den, som viser, 
at den, i det mindste til Tider og paa visse Steder, slet ikke er 
1) Catalogue of the Fishes in the British Museum, Vol. IV, 1862, S. 
354—355. 
?) Histoire Naturelle des Poissons de la France III, 1881, S. 266—267. 
3) Journal of Marine Biol. Association, Vol. I, 1889—90, S. 310—311. 
