32 
Den 22. og 23. Nov. samme Aar viste den sig saa talrig der ved 
Øerne, at »den sugede sig fast paa de fleste af de 20 Baade, 
som gik paa Fiskeri i de Dage; paa nogle af dem fandtes der 2— 
3 Stykker, ja 5 paa en enkelt Baad", skriver min Korrespondent 
der paa Øen. Det lader altsaa til, at der denne Gang har været 
en større Stime til Stede. 
Næste Aar, 1910, viste den sig igen, dog ikke saa talrig som 
før. Saaledes saa man, tidlig i August, i Grindavik to Eksemplarer 
siddende paa Fiskerbaade, det ene inde ved et Landingssted, det 
andet c, 1 Kvml. tilsøs. (Meddelelsen givet af en Iagttager). — 
Den 23. Sept. blev et fuldvoksent Eksemplar fundet paa en Fiske- 
kutter i Eyjafjord, og omtrent samtidig blev et andet fundet i Olafs- 
fjord (en lille Bifjord til Eyjafjord) og sendt til Samlingen. Senere 
er den ikke, saavidt jeg véd, blevet iagttaget ved Island. 
Længden af de Eksemplarer, som jeg har haft Lejlighed til 
at undersøge, har været 54 til 86 cm., altsaa nogenlunde udvoksne 
Individer, men, som det var at vente, med uudviklede Generations- 
organer. Ingen Steder har jeg hørt om, at den skulde være fundet 
i Brak- eller Ferskvand. 
Ifølge Temperaturangivelserne i Nautisk-Meteorologisk Aarbog"), 
har Temperaturen (i Overfladen) i Havet Ø. for Island været usæd- 
vanlig høj i 1909, særlig i Foraarsmaanederne (Marts—Mai). 
Dette kunde maaske være en medvirkende Aarsag til Havlam- 
prettens Masseoptræden — hvis man tør bruge dette Udtryk — 
ved Island i 1909, særlig ved Østkysten, hvor man først iagttog 
den. Senere er den maaske vandret til Sydkysten, for saa maaske 
i Løbet af næste Vinter og Sommer at fortsætte Vandringen til 
Vest- og Nordkysten. 
1) Nautisk-Meteorologisk Aarbog for 1909, København 1910. 
