233 
stand mellem Stejlernes nedre, stærkt knudrede Kant (maalt midt 
paa Stejlernes Forside) er 28,4 cm. Højre Stejles Længde paa den 
convexe Side er 22 cm. De forholdsvis svagt udviklede Stejler hos 
dette fuldt udvoksne Eksemplar kunde i Forbindelse med den mærk- 
værdig lave og brede Nakkevold tyde paa, at Kraniet havde tilhørt en 
Hun. De tilsvarende Maal hos Eksemplaret fra Baldersbrønde er 34 cm 
og 37 cm. Til Sammenligning kan nævnes, at paa en i Zool. Mus. 
opbevaret jordfunden Pandeskal fra Lutschka ved Volga, hvis Pande 
er omtrent ligesaa stærkt hvælvet som hos Eksemplaret fra Balders- 
brønde, er de tilsvarende Maal 39,5 og 63 cm. 
I Kraniets Hulheder sidder endnu smaa Masser af Dynd med 
Plantelevninger. Noget af denne Jordmasse er blevet undersøgt af 
Botanikeren ved Danmarks geolog. Undersøgelse, Hr. cand. mag. 
Knud Jessen, men Resultatet blev temmelig magert. Hoved- 
massen bestod af Rodfilter af Carex sp.?, men desuden fandtes ved 
Gennemsøgning af c. 10 Præparater 1 Pollen af Betula sp., 1 
Pollen af en eller anden Art af Ericales, 2 Pollen og muligvis 
Fragmenter af et tredje af Pinus sp., 3 Sporer af Sphagnum sp., 
samt Svampehyfer og Sporer. Heraf synes det at fremgaa, at 
Kraniet næppe har ligget i egentlig Tørv, men snarere i Dynd 
eller fugtig Jord; ogsaa Knoglens temmelig lyse Farve og Tendens 
til Afskalning tyder paa, at den har ligget i en leret Substans, og 
da den har ligget temmelig overfladisk (den kom jo for Dagen, da 
Maalepinden rykkedes op), har den snarest været begravet tæt ved 
Bredden af Mosen. Derfra hidrører det maaske, at Kraniet er saa 
stærkt ødelagt nedentil, og at store Dele mangler. 
Hvad nu den geologiske Alder af dette Bisonkranie angaar, 
saa er det klart, at man ikke kan sige ret meget om den udfra 
ovenstaaende sparsomme Oplysninger. Af de 2 Fyrrepollen at ville 
slutte, at Kraniet stammer fra ,,Fyrreperioden", gaar jo absolut 
ikke an. I saa Henseende har dette Fund Skæbne tilfælles ikke 
blot med det tidligere omtalte danske Fund fra Baldersbrønde, om 
hvilket vi kun véd, at det laa 14 Fod nede i Tørven, men ogsaa 
med de fire svenske Bison-Fund. Men selv om der med disse gamle 
